41 



Cp.aelius i dennes »Berättelse om Tiina Läns, Sefwedes och Aspelands 

 häraders fögderie och dels i ell i Patriotiska Sällskapets Hushåll- 

 nings Journal lör september år 1779 utgivet > Utdrag af et Href an- 

 j^ående åtskillige nytlige och sällsynte Växter» från kyrkoherden 

 P. HoLMBKHGKH. I (^RAKMLs' arbete omtalas att en »sällsynt växt 

 kallad sjönötter, som har grönt med taggar öfversatt skal och hvit 

 söt kärna linnes uti sjön Älmten på Baggelorps ägor, Misterhull 

 socken». I Holmbkrgers brev lämnas det intressanta meddelandet, 

 att inom Misterhult socken Trapa till för få år sedan ej endast vuxit 

 i sjön vid Sohlgångsby (= Hemsjön) och i Älmten utan även i Far- 

 sjön (= Fagersjön) och Bosjön. 



Efter år 1800, som förmodligen var året för sjönötens utdöende 

 på dess sista växlplats inom Misterhults socken (jfr M. af Pontin 

 47 sid. 273) går 7>a/:>a-forskningen endast långsamt framåt. Vis- 

 serligen omnämnes växten i samtliga mera omfattande lloristiska 

 och växtekonomiska verk, som sågo dagen under förra hälften av 

 1800-talet, t. ex. de av G. Wahlknberg (78), C. J. Hartman (19) 

 och A. J. Uktziis (57). Men dessa omnämnanden bestå egentligen 

 endast i ett återgivande av redan förut kända saker. De enda mera 

 anmärkningsvärda nya bidragen från denna period lämnas av .1. E. 

 Wikström (81) och M. af Pontin (48 o. 49). Den förre meddelar, 

 att sjönöten möjligen vuxit på ett ställe i Västergötland (Svansö säteri 

 i Bottnaryds socken), den senare redogör för en serie av honom 

 gjorda odlingsförsök. 



Det var emellertid först år 1871, som intresset för sjönöten och 

 och dess förekomst i Sverige väcktes på allvar genom tvenne då 

 gjorda synnerligen märkliga Trapa-fynd. I en mosse invid Näsby- 

 holmssjön i södra Skåne anträffade nämligen A. G. Nathorst fos- 

 sila 7Va/;a-frukter, och nästan samtidigt upptäckte Henrik och Har- 

 DER Santesson samt Carl Sprinciiorn sjönöten växande i Ranviken 

 av sjön Immeln i nordöstra Skåne. 



Detta stimulerade till nya forskningar. Genom Xäsbyholmssjöns 

 hlge fjärran från förut kända Tra/^a-lokaler blev det med ens tyd- 

 ligt, att sjönöten fordom haft en vida större utbredning — Klar- 

 läggandet av sjönötens forna utbredningsområde samt sättet för 

 växtens spridning blevo i och med nu föremål för undersökningar. 



Vid sidan av dessa huvudsakligen växtgeograliska undersökningar 

 ådrogo sig Trapa natans' fruktformer ett livligt intresse. 



Den långa rad av publikationer över Trapa, som under ett par 

 decennier efter upptäckterna sommaren 1871 sågo dagen, inleddes 



