59 



vill Omberg och vid S varians utlopp i Roxen. Della 'för efter- 

 kommande' — >. 



För några odlingsförsök, som utförts under senare hälften av 

 1(S()0-talel, redogör Nathohst (42, sid. 4). På liera ställen har även 

 under de allra senaste decennierna en och annan 7Va/;rt-entusiasl 

 sökt att odla växten till egen och andras förnöjelse. 



^1 Betingelserna för sjönötens postglaciala uppträdande. 



Att på grundvalen av till dato gjorda undersökningar lämna ett mera 

 slutgiltigt svar på föreliggande fråga torde icke vara möjligt. Väl 

 finnas vissa fakta som utgångspunkter i diskussionen, men enligt 

 milt förmenande äro de allt för få och av allt för allmän karaktär, 

 för att tillåta något annat än uppställandet av mer eller mindre 

 sannolika hypoteser. 



Då det gäller att söka efter orsakerna till sjönötens stora post- 

 glaciala utbredning, bör man givetvis som utgångspunkt taga väx- 

 tens ekologiska fordringar och spridningssätt. Diskussionen skall 

 <lärefter inriktas på en närmare utredning av i vilken mån posl- 

 glacialtidens geologiska, klimatiska och kulturella förhållanden kun- 

 nat verka i en för växten gynnsam eller ogynnsam riktning. 



De ekologiska faktorer, som man i föreliggande fall främst måste 

 taga hänsyn till, äro värme och näringstillgång. Om sjönötens 

 krav i dessa avseenden veta vi för närvarande genom mera exakta 

 undersökningar föga. Del torde sålunda nu endast vara möjligt att 

 skatTa sig en föreställning om sjönötens värme- och näringskrav 

 genom ett jämförande studium av växtens geograiiska uppträdande 

 samt av de spridda odlingsförsök, som utförts med densamma i 

 olika delar av landet. De resultat, som kunna vinnas på dessa 

 vägar, bli dock härvidlag tämligen osäkra på grund av svårigheterna 

 att borteliminera åtskilliga felkällor. 



Särskilt framträder detta vid försök alt draga slutsatser av växtens 

 geografiska utbredning. I egenskap av vattenväxt är nämligen sjö- 

 nöten bunden till platser, där lokalt gynnsamma temperatur- och 

 näringsförhållanden i hög grad kunna vara verksamma. Vi behöva 

 blott tänka på den roll, djupförhållandena, strändernas topografi, 

 tillllödenas beskalVenhet o. d. kunna spela vid danandet av olika 

 sjötyper i såväl fysikalisk som biologisk mening inom en och 

 samma trakt (jfr Samuelsson 59). 



