64 



kultur i Kina finnes i »Floie des Serres», 15d. 8, sid. 169 en in- 

 tressant skildring.) 



På grund av sjönötens matnyttiga egenskaper framkastade redan 

 för ett hälft århundrade sedan några forskare den tanken, att Trapa 

 tidigt funnit användning i människans hushållning, och att därför 

 dess utbredning i Europa i hög grad varit beroende av hennes åt- 

 göranden. Det första uttalandet i denna riktning gjordes 1867 av 

 Japetus Steenstrup (68, sid. 111). 



En mycket ingående belysning av denna fråga lämnas i ett år 

 1883 av schweizaren J. Jäggi utgivet arbete: »Die Wassernuss Trapa 

 nntans L., und der Tribulus der Alten». Utgående från en mängd 

 uppgifter över sjönöten inom såväl äldre som yngre arkeologisk, 

 botanisk och farmakologisk litteratur, diskuterar han den betydelse, 

 växten kunnat ha för människan under förhistorisk och historisk 

 tid. På grund av tvenne depotfynd av 7>«jDa- frukter i pålbyggna- 

 der i Schweiz (O. Heer 20, sid. 32) ansåg Jäggi bevisat, att sjö- 

 nöten redan mycket tidigt använts av människan. Genom växtens om- 

 nämnande i Theophrastus, Hippocrates, Dioscorides, Plinius m. fl. 

 äldre botaniska och medicinska auktorers skrifter framgår, att växten 

 under de äldre skedena av historisk tid flitigt odlats i egenskap av 

 livs- och läkemedel. Även under de senaste århundradena liar män- 

 niskan influerat på växtens utbredning, genom att den stundom in- 

 planterats i dammar och vallgravar kring slott och städer. Som 

 en sammanfattning av sina litteraturstudier gör Jäggi (sid. 30) föl- 

 jande uttalande: »Die Trapa ist eine siidliche, unsern Landen ur- 

 spriinglich fremde Pflanze, die in friiheren Jahrhunderten und wohl 

 schon zur Pfahlbautenzeit erst als Nahrungsmiltel und später be- 

 sonders als Heil- und Sympathiemittel in die nördliche Schweiz 

 und das nördliche Europa eingefiihrt und dabei teils absichtlich, 

 teils zufällig in unsere Gegenden verpflanzt wurde». 



På grund av den mängd av fakta, som framdragits genom Jäggis 

 nyssnämnda och flera senare forskares arbeten, ligger den tanken 

 nära till hands, att även i vårt land människan i ett flertal fall ut- 

 övat ett stort inflytande på sjönötens spridning. Månne Trapa odlats 

 hos oss under förhistorisk tid, då den så allmänt förekom i södra 

 och mellersta Sverige? 



Sjönöten har ej sällan träffats i mossar, där även arkeologiska 

 fynd gjorts, t. ex. i Kallsjö-, S:a Lindveds- och Slälterödsmossarna 

 i Skåne (24, 58 o. 52) och Gottersätersmossen (62) i Närke. Tyvärr 

 ha dock dessa parallellfynd ej kunnat giva oss någon bestämd an- 



