72 



sjön i Västmanlaiui. Det är nämligen första gången denna Trapa- 

 form anlräflats i vårt land och dessutom det andra fossilfyndet av 

 f. muzzanensis, som gjorts i hela Europa. Den förut kända lokalen 

 är en mosse vid Tromp, i distriktet Braunsberg, Ostpreussen (61, 

 sid. 448). Ännu i dag lever dock denna märkliga Trapaform i 

 Muzzanosjön i Schweiz nära Lugano. Efter Schhöter (61, sid. 448) 

 citerar jag följande: »Gette varieté, la mieux caractérisée de toutes 

 et sans transition aucune, offre un intérét tout special par son 

 isolement actuel, par sa seule station subfossile tres éloignée de 

 racluelle, et par ses relations tres étroites avec deux formes pliocé- 

 nes: le Trapa bituherculata Heer des gisemenls de Mealhada en 

 Portugal, et la Trapa Heerii K. v. Fritsch du Pliocéne de Thuringue. 

 Tous les deux ont les mémes tubercules intermédiaires comme le 

 Muzzanensis, mais ils différent par la petitesse de leurs fruits. Le 

 Muzzanensis semble d'aprés ces données un reliquat de la flore ter- 

 tiaire qui sest maintenue dans celte Insubrie' privilégiée.» 



Ofrivilligt ställer man sig genom fyndet av ;j?Hrrane/?s/s-frukter 

 i södra Västmanland tvekande inför riktigheten av den av Schrö- 

 TER gjorda tolkningen av denna forms genetiskt-sj^stematiska ställ- 

 ning och ålder. Muzzanensis kan här svårligen tolkas som en relikt, 

 emedan dess forna växtplals till sin bildningslid är tämligen ung. 

 Västlandasjön isolerades ur havet först under Liiorina-iid. Tyvärr 

 är jag dock ej istånd att lämna någon annan mera antaglig för- 

 klaring till denna Trapa-forms uppträdande. Hypoteser kunna 

 naturligtvis uppställas, men som dessa i föreliggande fall tangera 

 gissningarnas gräns, anser jag det lämpligast att helt lämna dem 

 åsido. 



Den nu lämnade översikten torde trots den knapphändiga for- 

 men ge en ungefärlig föreställning om de arbetsmetoder, som vid 

 7>«/}a- forskningen använts, och om de resultat som vunnits. Sam- 

 tidigt visar den väl ock den ofullständighet, som trots allt ned- 

 lagt arbele ännu präglar kännedomen om Trapa nalans och dess 

 förekomst i Sverige. 



För att bringa hithörande frågor in på ett fastare plan, är det 

 nödvändigt att i större utsträckning än hittills studera den levande 

 växten från ekologisk och fysiologisk synpunkt. Detta studium 

 bör i främsta rummet inriktas på växtens värmekrav. Undersök- 



