Svensk Botanisk Tidskrift. 1920. Bd. 14, H. 1. 



EN GAMMAL BERÄTTELSE OM SJÖNÖTEN 

 I SMÅLAND. 



>OM HÖKESIÖ OCH DES PÄRON OCH NÖTTER». 



AV 



JOSEF SVENSSON. 



I sin »Flora Svecica» (l:a uppl. 1745, sid. 48) meddelar Linné 

 angående sjönöten, Trapa, bl. a. följande: »Siiecis Watn-nöt. Ostro- 

 gothis Siönötter. Habitat in Oslro-Golhia' paroecia Misterluilf, pago 

 Sohlgång, lacii Kåksmdla; in Smolandia? paroecia Lemn-lmlt, lacu 

 Hökesiöf} 



I andra upplagan av samma arbete (1755, sid. 49) förekomma 

 samma uppgifter, men med tillägget: »a me non lecta.» 



Uppgiften om denna »Hökesiö» såsom förekomstort för Trapa 

 upptogs efter Linné av de följande botaniska författarne. I Wah- 

 LENBERGS »Flora Suecica» (1831, sid. 103) läses: »Hab. in lacubus 

 pacificis limosis Smolandiae orientalis rarius, ut: in lacu Sule- 

 gångssjö paroecite Misterhult [Herbar. Liljeblad) et in lacu Älmten 

 sub Baggetorp ejusdem paroecise {Cralius), [in lacu Hökesjö paroecia' 

 Lemnhult olim secundum Linné]. c< C. J. Hartman (»Handb. i Skan- 

 dinaviens Hora», 2:a uppl., 1832, sid. 41) skriver: »Medl. delen af 

 Smal. i små insjöar, bland Nj'mphsea alba. Uppgifves såsom fun- 

 nen i Hökesjön i Lemnhult Sn. Sulegångssjön vid byn Köksmåla, 

 samt Älmten under Baggetorp i Misterhult Sn. Äfven Hemsjön, 

 Bosjön, Jalsjön Sic. VG i viken vid Svansö säteri. I sednare tider 

 förgäfves eftersökt.» I sin »Ny Smålands Beskrifning» (III, sid. 224, 

 Wexiö 1845 — 46) anmärker P. Wieselgren: »I Hökesjö i denna 

 s:n anmärker v. Linné Trapa notans (Sjönötter)». Och i det senare 

 av A. J. Rydén utgivna »Bihang till Ny Smålands Beskrifning» 

 (Jönköping 1847) återfinnes bl. a. ett »Bidrag till Smålands Natur- 

 beskrifning», författat av den bekante prosten Johan Pontén i 



* Att detta är första gåugen, som Trapa i den tryckta litteraturen omnämnes så- 

 som förekommande i Sverige^ framhåller A. G. Nathohst i Bih. K. V. A:s Handl., 

 Bd. 13, Afd. III, Nr. 10 (1888), sid. o. 



