90 



rapphöns, och kanske dessa, åtminstone de iörstnämnda, sprida fröna 

 till åkrarna. 



Hermanön är beläj^cn fågelvägen omkring en mil från Dragsmark. 



Med ovanslående har jag sökt bevisa, att Hippophacs-hefiiändcn i Bo- 

 huslän icke äro så unga, som både lektor Almquist och mag. Magnus- 

 son förmodat, samt att de äro så belägna, åtminstone det å Hermanön, 

 att de icke kommit dit genom människors medverkan, varför med fullt 

 förtroende kan antagas, att Hippuphaes är vildväxande i Bohuslän. 



I »Sveriges Natur» för år 1911 har jag påpekat i uppsatsen Bohus- 

 länska växter, som behöva skydd», att havtornet just bör vara en av 

 dessa. Sedermera har också lokalen i Dragsmark blivit fridlyst. Då 

 jag skrev denna uppsats, visste jag icke om de båda andra lokalerna, 

 ty hade jag det vetat, så hade jag kanske icke föreslagit denna åtgärd. 

 Men å andra sidan hälsas detta skydd av ortsbefolkningen med glädje, 

 ty den tror, som jag redan ovan har omnämnt, att havtornet står kvar 

 sedan munktiden, och är glad över att äga ett ännu levande minne från 

 denna avlägsna tid. 



Tånga i februari 1920. 



/. E. Palmer. 



Agrostis clavata Trin., en växt under utbredning i vårt 



land? 



Som bekant beskrev Sv. Murbeck i sin monografi över de nord- 

 europeiska formerna av Agrostis ;^Bot. Not. 1898) en för vårt lam! ny 

 art, som han kallade Agrostis bottnica Murb. Växten har sedermera visat 

 sig överensstämma med ett förut från Nordamerika beskrivet gräs, art- 

 namnet bottnica har indragits och arten går i Lindmans »Svensk fanero- 

 gamflora» (Stockholm 1918^ under namnet Agrostis clavata Trin. När 

 Murbeck först beskrev arten som svensk, var den endast känd från 

 tvenne lokaler, nämligen Ang., Långsele gäslgivargård samt i Mpd., In- 

 dalsälven, Svedjebommen mitt emot Vivsta. Sedermera har arten fun- 

 nits på ilera stallen utmed Indalsälven, och Collindbk uppger i sitt ar- 

 bete »Medelpads flora» (Uppsala och Stockholm 1909) flera lokaler. En- 

 ligt exemplar i Riksmuseets herbarium är den dessutom tagen vid 

 Åminne i Norrbotten på älvbranter mot Lule älv (exemplar av A. och 

 E. Frisendahl), vid Storåsen i Hällssjö sn i Jämtland (exemplar av F. 

 Behm) samt slutligen i Dalarna, Leksand, Vädertoppsberget (exemplar 

 av E. Almqvist). Enligt muntligt meddelande av dr Selim Birger linnes 

 i hans herbarium exemplar av Agrostis clavata även från Härjedalen, 

 tagna av honom i Hede sn, Medskogen. (.Exemplar även i Uppsala uni- 

 versitets herbarium. Vidit G. Samuelsson.) 



Arten är sålunda ganska vitt utbredd i Norrland och finnes på flera, 

 från varandra vitt skilda lokaler. Den är sålunda ej så sällsynt, som 

 man först tycktes ha anledning att förmoda. Som dess vanligaste växt- 



