115 



om (len ock torde ha bättre utbildade fält- och bottenskikt. Detta slår 

 i samband med att underlaget här är fast, ej skridande. 



Sådana besläktade busksnårstyper på fast underlag äro, som Blom- 

 <^\i,sT framhållit, förut beskrivna från flera punkter av södra och mellersta 

 Huropa. Problemet, varför i dessa skogsskikt saknas, är långt ifrån 

 utrett. AU skoglöshet i många fall uppstått genom intensiv och lång- 

 varig betning och avverkning är tydligt, och att dessa moment haft 

 bestämmande inllylande på Stenshuvuds-snåren kan ej betvivlas. 



Men fenomenet far dock ej lämnas härmed utan vidare undersökning. 



Hjalmar Nilsson foto 16 ,1uni 1919. 



Fig. lo. De .små hapaxantherna i ängspartierna mellan buskgrupperna på Sten.s- 



huvud efterletas. 



.\ndra ännu outredda edafiska faktorer kunna orsaka eller bidraga till 

 att hålla hasselbestånden — det är med dem vi nu närmast röra oss — 

 utan överskuggande skog. En viss grundhet i älven, förenad med torr 

 vegetationsperiod kan vara en sådan faktor. .lag tänker mig t. ex., att 

 vi i denna faktor ha förklaringen till hasselskogarna kring Långlöt på 

 Öland, bestående av riklig lågväxt Cori/Ius i snårskiktet och med bl. a. 

 riklig Jiiniperiis i fältskikten på slät, grund morängrusmark. Mera kom- 

 plicerad blir nog förklaringen till hasselskogarna på urkalk vid Sala gruva, 

 om man ock ofta i dem far se ett genom avverkning framkallat samhälle. 

 Perioder med torrt klimat böra ha ökat hasselsnårens utbredning, 

 och det är av intresse, att L. von Post i sydsvenska gyttjor hittat en 

 zon i borealen med en abnormt hög halt av Co/'///i/s-pollen. 



