184 



jämförelse finner man ju lält, hur de stora dragen tydligt gå igen 

 i båda diagrammen. 



Det mest framträdande är det skarpa björk-tallkorset och det 

 markerade björkmaximet strax därunder (nr. 5 i båda diagrammen). 

 Även grankurvorna äro i stort sett mycket lika varandra. Maximet 

 strax under gränshorisonten är dock i Händenediagrammet ej fullt 

 så skarpt utbildat som i Röde mosse. Vidare märkes att hassel- 

 frekvensen sjunker strax under grankurvans utkilande. Strax över 

 samma nivå försvinner lindkurvan (vid 8 i båda diagrammen) för 

 att vid nr. 7 åter visa en liten ökning i frekvens. 



I samband härmed må även framhållas ett par gemensamma 

 drag hos de olika diagrammen från flygsandsfälten vid Händene 

 och Svensbro. Den mest iögonenfallande likheten är det starkt 

 markerade björk-tallkorset, som i alla diagrammen sammanfaller 

 ungefär med vad ovan visats vara nivån för klimatomslaget. Den 

 förskjutning åt ena eller andra hållet, som kurvorna utvisa, torde 

 åtminstone delvis kunna förklaras med, att proven äro för glest 

 tagna däromkring, och att alltså ej fullt korresponderande nivåer 

 anträffats. 



Detta björk-tallkors återkommer väl utbildat och regelbundet i 

 de olika diagrammen. Då det är utmärkande för dessa trakter, 

 torde det kunna komma att tillsammans med grankurvan bli av 

 en viss betydelse för bestämmande av gränshorisontens läge i 

 pollendiagrammen från föreliggande områden, alltså i vad von 

 Post (1916 a) benämner traktdiagrammet. 



Undersökningen av dessa pollendiagram torde ha visat, att över- 

 växningen av dessa flygsandsfält inträffat i förra delen av den 

 subboreala tiden. 



Såsom förut påpekats ha de undersökta dynerna i Svensbro- 

 fältet sammanblåsts av S-vindar, möjligen med någon dragning åt 

 E, medan Händenedynerna bildats av förhärskande SSW-vindar. 



Förutsatt att ingen lucka finnes i nedre delarna av lagerfölj- 

 derna, kan man alltså sluta, att möjligen under senatlantisk tid 

 och början av den subboreala tiden förhärskade i stort sett S- 

 vindar i dessa trakter. 



För att sälta detta resultat i relation till nutida förhållanden har 

 jag ur >Meleorologiska Iakttagelser» för 1864 — 1917 sammanställt 

 vindobservationerna från Skara för månaderna juni, juli, augusti 

 och september, det vill säga de månader i recent tid, då sandflykt 



