Svensk Botanisk Tidskrift 1920. Bd. 14, H. 2—3. 



MYKOGEOGRAFISKA ANTECKNINGAR FRÄN 



MEDELPAD. 



AV 



KUKT FALCK. 



Växlgeogralieii har i vårt land länge omfattats med särskilt stort 

 intresse. Helt naturligt har detta studium huvudsakligen ägnats 

 de högre växterna, och mera sällan ha undersökningarna gällt de 

 lägre kryptogamerna t. ex. parasitsvamparna. Många av våra bo- 

 tanister äro ännu av den åsikten, att parasitsvamparnas utbredning 

 är densamma som resp. värdväxters. Denna uppfattning var förr 

 även den bland mykologer rådande. Så skrev t. ex. E. P. Fries 

 i sin doktorsavhandling »Anteckningar öfver svamparnas geogra- 

 liska utbredning» 1857: »Dessa (= parasitsvamparna) förete icke 

 under olika zoner några egendomliga slägten, men man kan likväl 

 antaga, att arternas eller formernas antal bland dem tilltager i 

 samma mån som de växter, på hvilka de utbildas. Men utan tvifvel 

 gäller för dessa svampar den för alla lägre organismer gemensamma 

 lagen, att de till arterna äro 'mera likformigt utbredda öfver hela 

 jordklotet, än de fullkomligare. Då dessa lägre bildningar mera 

 bero af sin malrix och lokala förhållanden, än af kliniatels inver- 

 kan, så förklarar detta, hvarföre icke heller någon så väsendtlig 

 skilnad är att förvänta.» Allt eftersom kännedomen om dessa 

 svampar ökades, blev det emellertid klart, att deras utbredning er- 

 bjuder en hel mängd intressanta problem. Den svenske forskare,, 

 som framför andra framhållit detta, är professor G. Lagerheim, i 

 vars mykologiska arbeten ofta geografiska frågor behandlas.. Han 

 har t. ex. påvisat den intressanta grupp av parasitsvampar, som ha 

 alpin-maritim utbredning, och bl. a. även påpekat, vilken betydelse 

 kunskapen om växtparasiternas (gallbildarnas och parasitsvamparnas) 

 förekomst har för vår uppfattning om värdväxternas invandrings- 

 historia. 



