Maaling og 
veining af 
kosten. 
10 THEODOR FRØLICH. M.-N. KI. 
Rugbrød (Hellesen): 
Mandit. CUS KEN ewe eee Or /D 
Totalkvælstof . . . . . . — 110% (eggehvide 6.88 9) 
Raafedt (etherextrakt)j. . . = 0.15% 
Plantetrevler (cellulose) . . = 1.55 % 
Mineralbestanddele . . . . = 173% 
Opløselige kulhydrater . . = 51.24 % (differens). 
Hvedekage (Hellesen): 
Vand zen LTR 509 9/0 
Totalkvalstof, 2 9.22% 2 — 91.33 9/6 (eggehvide S5 100] 
Raafedt (etherextrakt) . . . = 3.89% 
Plantetrevler (cellulose) . . = 1.10% 
Mineralbestanddele . . . . = 1.03 % 
Opløselige kulhydrater . . = 49.98 Yo (differens). 
Hvedebrød (egen analyse): 
Vand AA EE == BGN 
Miotalkvælstor NE so Escen video maa) 
Bedr gee rae EE ør GO ED 
klantetrevlere C ON nee ASLE 
Mineralbestanddele sen 010 
Opleselige kulhydrater . . = 31.80 (differens). 
Til beregning af den mad, patienterne har nydt i sit hjem, er delvis 
benyttet analyser, som jeg selv har udfort, delvis er værdierne hentet 
fra König's kemi over næringsmidlernes sammensætning>. 
I den ved arbeidets slutning opførte tabel vil man finde en forteg- 
nelse over de benyttede værdier. 
Al mad er veiet og maalt af afdelingens oversygepleierske og i 
hjemmet af patienternes mødre; der er herunder gaaet frem med den 
største nøiagtighed. Al kjødmad og usammensat mad er veiet i raa 
tilstand uden ben, eller hvor disse enkelte gange har været veiet med 
kjødet, er benenes vægt efter tilberedningen trukket fra raavægten. 
Har patienten til et maaltid ikke spist hele den afveiede mængde, 
har resten altid været serveret først ved næste maaltid, saa man aldrig 
har behøvet at trække vægten af tilberedt mad fra vægten af den i raa 
tilstand veiede. 
1 Hammarsten: Lärobok i fysiologisk kemi, 1889. S. 429. 
? König: Chemie der menschlichen Nahrungs- und Genussmittel, Berlin 1589, 
