1903. No. 2. PLANTERESTER I NORSKE TORVMYRER. I I 
land- eller ferskvandsafleiringer, der er dækkede af utvivlsomme marine 
lag i oprindeligt leie. — I et af A. Hamberg beskrevet profil, der var 
bleven blottet ved skredet i Værdalen, fandt han paa et begrændset om- 
raade under 3,4 m. ler med postglaciale mollusker et 0,05 m. mægtigt 
»torvlag«, der bl. a. indeholdt rester af alm og hassel!. Det kan imid- 
lertid ikke efter beskrivelsen ansees godtgjort, at torvlaget er en virkelig 
supramarin dannelse; heller ikke kan det betragtes som udelukket, at 
det overliggende lerlag er kommet paa sin plads ved en udglidning. 
Der er flere omstændigheder, der taler for denne sidste mulighed, hvad 
allerede Hamberg antyder. — Det af Helland? beskrevne plantelag 
i en terrasse foran Gravenvand i Hardanger er udentvivl, som af ham 
fremholdt, afsat i salt vand og giver ingen støtte for antagelsen af en 
sænkning. — Nylig har Brøgger? udtalt, at det hidtil foreliggende 
materiale af iagttagelser ikke tillader en endelig afgjørelse af, hvorvidt 
den postglaciale stigning ogsaa hos os har været afbrudt ved en eller 
flere oscillationer. For Kristianiafeltets vedkommende kommer han til 
det resultat, at der under tapestiden »ikke bliver plads for nogen post- 
glacial sænkning«. 
At imidlertid en postglacial sænkning, der fuldstændig synes 
at svare til den baltiske litorinasænkning, har berørt Norges sydvestlige 
kyst under den varmeste del af den postglaciale tid, har jeg allerede i 
1901 i en foreløbig meddelelse* godtgjort paa grundlag af et profil ved 
Skeie paa Jæderen, der vil blive udførlig beskrevet paa et andet sted i 
dette arbeide. Landet har her før sænkningen ligget mindst saa høit 
som nu og er bleven sænket mindst 8 à 9 m,, før det paany steg til 
den nuværende høide. 
b. Niveauforandringer i det nordlige Norge efter den sidste istid. 
Hvor høit havet stod i det nordlige Norge ved tiden for den sidste 
nedisnings maximum, er endnu fuldstændig ukjendt. Saavel ved Bodø 
som Tromsø er der fundet yoldialer lige ved havets nuværende niveau. 
Da dette ler maa antages afsat paa forholdsvis ringe dyb og dets fauna 
efter sin sammensætning er afgjort ældre end den, der i de samme 
trakter findes opbevaret i skjælbanker og lerlag i betydelig større høide 
1 A, Hamberg, En profil från Værdalen, p. 511—518. 
? A, Helland, Stign. v. Hardangerfjord, p. 120—125. 
3 W, €. Brøgger, Nivåforandr, i Kristianiafeltet, p. 625—638. 
‘ Jens Holmboe, Postglac, sænkn, af Norges sydvestl. kyst, p. 337—341. 
