1903. No. 2.  PLANTERESTER I NORSKE TORVMYRER. 31 
hed. Forholdet er her ganske som i Sverige og Finland, hvor Calluna 
vulgaris kun undtagelsesvis forekommer fossil og blot i subrecente 
afleiringer. Som vist paa et andet sted i dette arbeide optræder røs- 
lyngen i det sydvestlige Norge langt hyppigere fossil end i de østligere 
skandinaviske lande, og fleresteds paa Lister og Jæderen danner den 
torvlag af betydning. — Lyngtorv kræver mindre fugtighed til sin dan- 
nelse end de øvrige her beskrevne torvarter. 
Flere andre karplanter end de ovenfor nævnte kan leilighedsvis 
danne torv; men de er dog alle af mindre betydning. Nævnes kan, at 
jeg har seet virkelige torvlag, dannede af sverdlilje (Iris Pseudacorus) 
paa Tjømø og ved Kristiania, bukkeblad (Menyanthes trifoliata) flere- 
steds, rome (Narthecium ossifragum) i myrer ved Deletjern paa Linne- 
kleppen i Rakkestad og ved Kobberlund i Id samt fleresteds paa Jæderen, 
etc. I alle tilfælde har dog mægtigheden været ubetydelig. 
C. Torvmyrernes udvikling og lagfølge. 
Alle torvmyrernes jordarter trænger fugtighed til sin dannelse, men 
ikke alle lige meget. Medens nogle alene afleires i aabent — dybere 
eller grundere — vand, dannes andre i mere eller mindre vaade kjær 
og sumpe. Til hver enkelt jordart svarer en temmelig nøie bestemt 
grad af fugtighed paa afleiringsstedet, og det afhænger først og fremst 
af den i hvert enkelt bækken tilstedeværende fugtighedsgrad, hvilken 
jordart der i et givet tilfælde dannes. 
Af samme grund skifter beskaffenheden af de jordarter, der afleires 
i et bækken, efterhvert som fugtigheden i dette gjennem tidernes løb 
forandres ved forrykning af forholdet mellem jordoverfladen og grund- 
vandets niveau. Torvmyrernes lagfølge giver en tro afspeiling af de 
fugtighedsforandringer, der har fundet sted under deres dannelsestid, 
Ikke i alle myrer eller alle steder i samme myr gjennemløbes alle grader 
mellem yderpunkterne aabent vand og fast mark; myrdannelsen kan 
begynde og slutte (ialtfald foreløbig) ved hvilkensomhelst fugtighedsgrad 
inden disse grændser. 
Foruden af fugtighedsforholdene afhænger det især af jordbundens 
og det tilgjængelige vands kemiske beskaffenhed og de deraf betingede 
ernæringsforhold, hvilke torvdannende plantesamfund der efterhaanden 
optræder i et bækken!. Herom er dog endnu lidet sikkert bekjendt. 
A Cfr, P. Graebner, Nihrstoffkonzentration und Pflanzendecke, — Wie bilden sich 
Wald, Wiese und Moor? 
