1903. No. 2. PLANTERESTER I NORSKE TORVMYRER. 35 
paa typen; som særlig typisk kan f. eks. nævnes Holtanmyr i Tjølling. 
Ikke altid er udviklingsrækken saa fuldstændig, som her skildret. Ofte 
mangler et eller flere led i rækken over hele myrbækkenet eller dele 
deraf. Saaledes kan startorvlaget mangle og hvidmosetorv umiddelbart 
følge over sivtorv-, resp. rørtorvlaget, der da gjerne er stærkt myr- 
dyndholdigt (f. eks. myr ved Bydal i Holt). I andre tilfælde kan -et 
lag myrdynd eller oredynd indskydes mellem sivtorven og den over- 
leirende startorv (f. eks. Hellemyr paa Lister). 
Navnlig i mindre bækkener, der omgives af en frodig skogvegeta- 
tion eller ogsaa i rolige bugter af større bækkener, kan humussyre- 
gehalten i vandet allerede paa et tidligt stadium tiltage saa stærkt, at 
større mængder af myrdynd afsættes paa bunden af det aabne vand. 
Særlig synes ekeskog og granskog at befordre en rigelig udfældning af 
myrdynd!. Myrdynd indtager gjerne en fremtrædende plads i lagfølgen 
i de myrer, der er dannede ved, at slige tjern gror igjen; i de fleste 
tilfælde følger det umiddelbart over gytjelaget. Sjelden mangler gytjen 
fuldstændig, og myrdyndlaget hviler da direkte paa bækkenets bund (f. 
eks. Hornæsmyr i Skjeberg). — Omkring de brune myrtjern, hvor myr- 
dyndet udfældes, naar hvidmosen lige ud til vandkanten. Saavel sump- 
rør- som stargræsformationerne mangler i de fleste tilfælde fuldstændig. 
Den ensidig fremvoksende moserand strækker sig udover vandfladen 
som et sammenhængende, gyngende tæppe (»hængemyr«). Ofte kan 
vind og bølgeslag løsrive dele af dette, der da som smaa »flydende 
ger« driver omkring i tjernet?. Det nærmere forløb herved er beskrevet 
af R. Hult’, — I myrer, dannede ved gjenvoksning af slige myrtjern, 
følger et lag hvidmosetorv ovenpaa myrdyndlaget, ofte forbundet med 
dette ved blandingsformer. 
b. Torvmyrer, dannede ved tiltagende fugtighed. Forsumpning. 
Som allerede A. Blytt har fremhævet, hviler mange af vore torv- 
myrer paa gammel skogbund*. Hvor der engang har vokset skog paa 
1 Se Gunnar Andersson och Gunnar Dillner, Olika torfslags bränslevärde, p. 15. 
? Udtrykket »flydende o« har lenge været anvendt i vor literatur om disse dannelser, 
saaledes allerede i 1762 i en anonym afhandling om »Torv-Mosernes egentlige Væsen 
og Nature (p. 317) i Danmarks og Norges oeconomiske Magazin, Her omtales en 
saadan »ø« i et vand ved Tjørsvaag nær Flekkefjord, — At slige ger stundom opnaar 
betydelige dimensioner, fremgaar af en eiendommelig anvendelse af dem, som Yngvar 
Nielsen omtaler fra Gaasviken i Setskogen (Akershus amt) og Hakasundet i Rom- 
skogen (Smaalenenes amt), Man har her nyttiggjort slige øer i veibygningens tjeneste 
og lagt broer over dem, (Reisehaandbog over Norge, 9 Udg., p. 34 og 35). 
3 R. Hult, Blekinges vegetation, p. 238. 
4 A, Blytt, Indvandr, af Norg. FI,, p. 313. 
