38 JENS HOLMBOE. M.-N. KI. 
dring; saaledes har N. Wille i Aasmyren i Aas fundet grene med 
mærker efter øksehug indtil 2,7 m, under overfladen!. Grunde, som jeg 
andensteds nærmere har udviklet, gjør det sandsynligt, at der i mindst 
1000 aar har været skaaret torv til brændsel i norske torvmyrer? I de 
fra gammel tid bebyggede dele af vort land maa derfor utvivlsomt 
grunden til mange uregelmæssigheder i myrernes lagbygning søges I 
menneskets virksomhed. 
De torvmyrer, der paa den ene eller anden vis er dannede ved en 
forsumpning, har alle det tilfælles, at de planterester, der nedenfra opad 
findes i de ulige niveauer, repræsenterer plantesamfund med stigende 
fugtighedsgrad. I de overveiende fleste tilfælde bestaar disse torvmyrer 
hovedsagelig af hvidmosetorv; dog gives ogsaa lignende myrer af 
startorv. 
Naar torven har vokset saa høit, at den ikke længere formaar at 
hæve fugtigheden tilstrækkelig, aftager torvdannelsen, overfladen udtørres, 
‘og lyngvækster og skog udbreder sig paany. 
Torvmyrer, dannede paa denne maade, er meget almindelige i det 
sydlige Norge; ofte bliver de meget store. De kan hvile paa underlag 
af den forskjelligste beskaffenhed, men udvikles maaske især i grund- 
fjeldstrakter. 
c. Torvmyrer, dannede ved vekselvis tiltagende og aftagende 
fugtighed. Stubbelag. 
Ved sine klassiske undersøgelser over de danske »skovmoser« fandt 
Japetus Steenstrup træstubber i flere niveauer®. Faa aar senere 
gjenfandt F. C. Schibeler samme forhold i Norge. Paa en reise 
sommeren 1854 iagttog han mange steder paa Jæderen og Karmøen, at 
stubberne laa »i ordentlige Lag over hverandre, saaledes at der mellem 
ethvert af disse har dannet sig et Lag af Tørv, der paa enkelte Steder 
kan gaa op til en Tykkelse af indtil tre Fod«. Han forklarer dette 
saaledes, at disse egne fordum har været dækkede af skoge, »som have 
afløst hverandre i flere mere eller mindre regelmæssige Perioder, sand- 
synligvis paa den Maade, at en større eller mindre Deel af et Distrikt i 
en lang Aarrække har været bedækket af Skov og derpaa i en ligesaa 
lang eller maaske endnu længere Tid igjen har været skovlos«* Schü- 
1 Jens Holmboe, Granens Indvandring i Norge, p. 15. 
? Jens Holmboe, Brændtorvdrift i Norge og paa Island i Middelalderen, p. 471. 
3 Jap. Steenstrup, Skovmoserne Vidnesdam og Lillemose, p. 92—93. (1842). 
4 F, C, Schübeler, Torvmoserne paa Karmøen og Jæderen, p, 33. — Cfr. Culturpfl, 
Norw,, p. 58. 
