44 JENS HOLMBOE. M.-N. KI. 
I. Myrer ved Arekilen paa Kirkeøen. 
Kirkeøen er den største af Hvaløerne; i den sydlige del af denne 
ø, nogle hundrede meter fra havet, ligger tjernet Arekilen. 
Arekilen modtager sit vigtigste tilløb gjennem en bæk til sit nord- 
vestlige hjørne; afløbet foregaar fra den sydvestlige ende gjennem en stor 
grøft eller rende, der gjennemløber et lavt sandparti og falder ud i en 
bugt af havet. Tjernets vandflade ligger efter nivellement kun ca. 0,3 m. 
over almindelig høivandstand i havet, og ved springflod om høsten 
gaar der ofte saltvand ind i tjernet. Udenfor denne forbindelsestid, der 
kan vare nogle dage, maa vandet kaldes ferskt, og der findes kun fersk- 
vandsfisk — karudser og aal — i Arekilen. Tjernet er meget grundt; i 
tørre somre stikker bundvegetationen næsten overalt op over vandskorpen. 
Jeg fandt paa de fleste steder en dybde af 0,3—0,4 m.; ved tjernets nord- 
ende gaar dybden op til ı m. Bunden bestaar af en meget blød, 
vællingagtig, grøngraa gytje; en prøve af denne, der optoges 10 m. 
fra land midt paa tjernets vestside, indeholdt følgende planterester: 
Karplanter. Cocconeis Pediculus. r. 
Pinus silvestris. Naale, bark, pol- | Navicula Lyra var. elliptica. r. 
len, i mængde. marin. 
Picea excelsa. Naale, sparsomt. N. radiosa. r. 
Potamogeton natans. 4 frugtstene. | Anomoeoneis sculpta. p. marin. 
Ruppia maritima. 99 frugter. Stauroneis Phoenicenteron. p. 
Najas marina. 137 fro. Pinnularia borealis. r. 
Carey Pseudocyperus. 5 frugter. Gomphonema acminatum. p. 
Betula alba. Næver, blade, spar- | G. constrictum. r. 
somt, | Cymbella aspera. r. 
Nymphaea alba. 29 frø. C. eymbiformis. pP. 
Epithemia Sorex. r. 
Alger. Rhopalodia gibberula. p. 
Paralia sulcata. p. marin. Rh. gibba. r. 
Rhabdonema minutum. r. marin. Nitzschia spectabilis. r. marin. 
Tabellaria flocculosa. p. Surirella fastuosa. r. marin. 
T. fenestrata. r. Campylodiscus Olypeus. p. brakv. 
Achnanthes brevipes. p. marin. 
Naar dele af tjernets bund om sommeren torlægges, opstaar der en 
styg stank af forraadnede organiske stoffe, og man har heri søgt grun- 
den til de koldfeberepidemier, som fra tid til anden har optraadt paa 
gent, Af hensyn hertil og tillige for at indvinde dyrkbart land har en 
1 Cfr. Fr. Vogt, Indber, om den i Hvaloernes Præstegjæld herskende Koldfebersygdom, 
p. 505—519. 
D | 
