68 JENS HOLMBOE. M.-N. Kl. 
= — 
"Absolut antal former Procentvis antal former 
Diatoméer i Gjervaagmyr || i = 
| Marine Brakv, Ferskv, | Marine Brakv, Ferskv, 
| 
ur a = = — I = | = Ti. å px 
Oredynd 1 03 REE i - | - | I | - - ‚100 
SIVEOFV. Fup crs ee: | = G | r | 3 = | 5 
| | 
Gytje, se lteter 5 I | 8 | 36 Ve yl ey’ 
| | 
De Ne | 9 | I | - | 90 Tod Ul : 
I | | 
Tjernet groede til, og sivtorvlaget dannedes; sumpplanter indtog det 
forrige tjerns plads, Snart gik vegetationen over i et sumpkrat af Alnus 
glutinosa, Rhamnus Frangula o. fl. med Carex filiformis, Menyanthes 
og Comarum i feltskiktet. Tilslut gav denne vegetation plads for Cari- 
ces (C. filiformis m. fl.), og myren udviklede sig til en stargræsmyr. 
I den tid, da myrens marine lag afsattes, voksede lind, løn og ask 
med flere af ekezonens karakterplanter i egnens skoge. I den øverste 
del af oredyndet er der paavist en granzone. 
8. Holtanmyr i Tjølling. (Fig. 11). 
Heide o. h, ca, 15 m, 
Mellem bergknauser og smaa skogklædte aasrygge i nærheden af 
Kjærringvik i Tjølling ligger det lille Holtan- 
tjern. Tjernet ligger i en grydeformet for- 
sænkning og omgives paa alle kanter af myr, 
a især paa østsiden. Afløbet foregaar mod øst 
mosetorv. gjennem en stor grøft; da man for nogle aar 
siden gjorde denne dybere, sank vandstanden 
i tjernet, og der dannede sig i myren en lang, 
dyb revne, ca. 20 m. fra tjernets rand og par- 
allelt med denne. Tjernet siges at være indtil 
Startorv. 13 m. dybt. Langs bredderne vokser et bælte 
af Scirpus lacustris, og noget længere ude sees 
Sivtorv. Nuphar og Nymphaea; men allerede faa meter 
fra land bliver dybden for stor. Af fisk fore- 
kommer aal i mængde, 
Paa nordsiden af tjernet er en myrteig 
fra gammel tid opdyrket til ager og'eng; den 
er ganske godt udgrøftet og giver god avling. 
Fig. 11. Lagfølgen i Holtanmyr. 
