82 JENS HOLMBOE. M.-N. Kl. 
Især i gjenstaaende torvbanker, men tildels ogsaa i selve myrfladen, 
overleires startorven af fedtorv af indtil over 1 meters mægtighed. Over 
store strøg af myren, saaledes udenfor Østhassel, er laget mangesteds 
saa opfyldt af lyngrester, at det maa kaldes lyngtorv!. 
Karplanter. | Oxycoccus palustris.  Stængler og 
Pinus silvestris. Bark, kviste. | blade. 
Scheuchzeria palustris. Talrige fro, | Vaccintum Votes idaea. Blade. 
Betula odorata. En hel, sammen- | Andromeda polifolia. Stængler og 
hængende hunrakle. blade i mængde. 
Calluna vulgaris. Grene og kviste 
Myrica Gale. Blade. 
Viola (cfr. palustris). 1 frø. | ne 
| Menyanthes trifoliata. Fro i 
mængde. 
Comarum palustre. 9 smaanødder. | 
Empetrum nigrum. Kviste og blade | 
i maengde, | 
Allerøverst gaar fedtorven over i tør og sammensunken, ren hvid- 
mosetorv uden fossiler af betydning. Dette lag er kun bevaret i et par 
af de høieste torvbanker. 
De forskjellige lag er ikke overalt udviklede til lige stor mægtighed. 
Der hersker gjerne et modsætningsforhold mellem de enkelte lag, saa- 
ledes at de øvre lag er mægtigst, hvor de dybere kiler ud, og omvendt. 
— Den største gjenstaaende dybde har myren henimod nordkanten, uden- 
for Maberg; den er her ifølge Stangeland indtil 4,5 m. dyb. 
Paa sædvanlig maade har Hellemyr dannet sig ved tilgroning af et 
vandfyldt bækken. Efterhaanden er der afsat gytje, rørtorv, myrdynd 
og oredynd, indtil overfladen blev saa tør, at der kunde vokse skog. 
Da saa senere fugtigheden atter var begyndt at tiltage, fortrængtes skog- 
trærne, og der dannedes lag af startorv, fedtorv, lyngtorv og hvidmose- 
torv. 
Planteresterne i myrens dybeste lag tilhører sandsynligvis ekezonen. 
Allerede i den øverste del af oredyndlaget begynder røslyngen at op- 
træde, og høiere oppe i lagfølgen bliver dens levninger stadig talrigere, 
indtil den i fedtorvlaget i stor udstrækning selv danner torv. 
H. Reusch har fremsat den opfatning, at den senglaciale marine 
grændse paa Lister blot ligger 9 à 10 m. o. h.; kun til denne høide 
har han kunnet paavise havets virkning paa landets form og grusets 
! Smign. p. 30. 
