1903. No. 2. PLANTERESTER I NORSKE TORVMYRER. 109 
Paa det her beskrevne punkt er strandvoldens høide o. h. ca. 9 m., 
og gytjelaget ligger 2,5 m. over havfladen. 
Profilet kunde følges langs elven i en længde af ca. 90 m.; overalt 
var forholdene ganske de samme, og det maa ansees som helt sikkert, 
at de forskjellige lag befinder sig i sin oprindelige stilling. 
Der kan ikke herske tvivl om, at de lag af gytje og torv, som 
dækkes af strandvolden, er afleirede i ferskt vand. I begge disse lag er 
der opbevaret ganske rige levninger af saavel fanerogame som krypto- 
game ferskvandsplanter, og kun øverst i torven fandtes der nogle faa 
exemplarer af en marin diatomé, Navicula Lyra. Disse maa enten 
stamme fra den tid, da det salte vand under den begyndende sænkning 
trængte ind i og fyldte myrens ferskvandsbækken, eller ogsaa maa de 
være vaskede ud af den i saltvand dannede strandvold ovenfor. 
Som allerede nærmere paavist i et tidligere afsnit!, godtgjør profilet 
ved Ramsaa, at der har fundet sted en sænkning ved denne del af kysten 
i den varmeste del af den postglaciale tid. 
Gytjen og torven indeholder talrige rester af den vegetation, som 
nærmest forud for sænkningstiden voksede i egnen. Det fortjener særlig 
at fremhæves, at det ikke i de store slemmede prøver lykkedes at finde 
det mindste spor efter furu; selv pollenkorn, som næsten altid er tilstede 
i jordafleiringer, der er dannede i nærheden af dette træs voksepladse, 
manglede fuldstændig i slemningsprøverne. Der synes saaledes at være 
grund til at antage, at furuen dengang ligesom nu manglede i de nær- 
meste omgivelser. Det eneste træ, hvoraf rester fandtes, er birk, og 
alle de øvrige paaviste arter tilhører birkezonen. 
19. Myr paa Rise. 
Høide o, h, 6,5 m, 
Lige ud mod det aabne hav, ret ud for Kvalsund i Tromsø amt, 
ligger Rise, en blot 1,2 km? stor à saagodtsom uden trævegetation. 
Kun i lune bergkløfter vokser der enkelte indtil mandshøie birkebuske. 
Øen bestaar af grundfjeldsbergarter; dens overflade er kuperet med af- 
rundede bergknauser. I forsænkningerne mellem disse er der adskillige, 
fordetmeste ganske grunde smaamyrer, hvor øens beboere henter et 
tarveligt brændsel. 
En af disse myrer, hvor der netop ved mit besøg blev skaaret torv, 
skal her beskrives. Den er kun 40 m. lang og 30 m. bred og ligger 
1 Smlgn, ovenfor, pag. 12. 
