140 JENS HOLMBOE. M.-N. Kl. 
hos furukonglerne, selv i samme skog, hvor livsvilkaarene synes ganske 
ligel, — Ligesom de fossile naale er ogsaa konglerne som oftest for- 
holdsvis smaa; længden veksler i de undersøgte tilfælde mellem 29 og 
46 mm., bredden mellem 18 og 25 mm. I furutuf fra Gudbrandsdalen 
er længden ifølge Blytt 40 mm., bredden 25—30 mm. I Mellemeuropa 
veksler længden mellem 25 og 70 mm. og bredden mellem 20 og 35 mm. 
Løse frø findes ofte, med eller som regel uden frøvinge. 
I overensstemmelse med furuens rigelige udvikling af blomsterstøv 
træffes dette næsten konstant i alle afleiringer, der er dannede efter 
furuens indvandringstid. 
Fossil: Almindelig gjennem hele landet, selv i de nu nøgne kyst- 
egne ud mod havet fra Lister, Jæderen og Karmøen (Schiibeler) til 
landets nordligste dele. I stor mængde i kalktufferne ved Leine og 
Nedre Dal i Gudbrandsdalen (Blytt). Medens furuen i nutiden i det 
arktiske Norge saagodtsom udelukkende findes i de indre fjord- og dal- 
distrikter, har der været en tid, da den var almindelig udbredt ogsaa 
langt ude i øbæltet, idetmindste over store dele af Nordlands og Tromsø 
amter samt Vestfinmarken, hvor man mangesteds ved torvskjæringen 
støder paa furustubber i torvmyrerne. I geografisk orden skal her med- 
deles de oplysninger, som jeg har kunnet samle om furuens fossile fore- 
komst i den del af landet, der ligger nord for Saltenfjord. 
Nordlands amt. 
Omegnen af Bode. Stammer og stubber af furu er her meget almindelige og frem- 
graves ofte ved torvstikningen, Som specielle findesteder kan nævnes Saltstrømmen, Bode- 
myren, Renvik asyl, Myklebostad 1}, mil nordfor Bodø samt Arne udenfor Saltenfjord, 
(Velv. medd, af dr. Holter, landbrugsskolebestyrer L. P. Nilssen og distriktslæge Schjørn 
samt egne iagttagelser). I hele Bodin staar nu efter sigende kun én forkrøblet furu, 
Steigen. Furustubber er fundne ved Aalstad og andensteds i dette herred, hvor nu 
treet ganske mangler. (Velv. medd, af landbrugsskolebestyrer L, P. Nilssen), 
Hammere prestegaard, Furustubber er fundne i en myr. Her vokser nu ingen 
furu, (Velv, meddelt af dr. Holter), 
Digermulen i Vaagan, »Her forekommer fururødder i myrene«, (A. Helland, Lo- 
foten og Vesteraalen, p. 445). 
Kleven i Sortland. Man har fundet en mindst 5 m, lang og 0,4 m, tyk furustamme 
midt i torvlaget i en myr, ca, 1,5 m, under overfladen. Naar undtages lidt forkrøblet furu 
i Blokdalen (Helland), vokser træet ikke nu længer i trakten; den sidste større furu hug- 
gedes i 1830-aarene paa gaarden Bø. 
Tromsø amt. 
Harstad i Trondenæs. »I torvmyrene finder man furustammer i en dybde af 1,9 m., 
midt paa øen endnu enkelte levende buske paa myren, og i mandsminde har der været 
hugget tykke stammer (1875)« (Norman, Norg, arkt. fl. I, 2, p. 1027). 
1 Schübeler, Viridar. Norveg,, I, p. 381. 
? Ascherson u. Graebner, Mitteleurop. Flora, I, p. 221, 223. 
