144 JENS HOLMBOE. M.-N. Kl. 
jevnt og skarpt tilspidsede, dels braadspidsede, sjeldnere afrundet butte. 
Ofte, dog ikke altid, er de butte og braadspidsede naale mere bøiede 
end de jevnt tilspidsede. 
De fossile kongler er 58—94 mm. lange og 17—25 mm. brede. 
Som bekjendt varierer kongleskjællenes form betydelig, idet de snart er 
afrundede og snart har en udtrukken, udelt eller kløvet spids. Hisinger!, 
Schübeler?, Kihlman?, o. a. har afbildet hele formserier af kongle- 
'skjæl hos den nulevende skandinaviske gran. Det er af en viss interesse, 
at flere af de mest udprægede blandt disse er fundne fossile paa en af 
de ældste forekomster i det sydlige Norge, nemlig Søndre Volmerød- 
myr i Id. 
Som fossil danner granen den yngste plantepalæontologiske zone i 
torvmyrerne i Finland, Sverige og det sydøstlige Norge. Den er hos 
os funden i Aasmyren i Aas (H. Fougner, N. Wille), Furumyr og 
Svartemyr i Rakkestad, Søndre Volmerødmyr i Id samt Gjervaagmyr 
paa Tjømø. Desuden findes den fleresteds subrecent i myrernes aller- 
øverste lag, 0,1—0,2 m. under overfladen, samt i gytje paa bunden af 
indsjøer og tjern*. Det eneste kjendte findested nordenfjelds er Vær- 
dalen, hvor R. Sernander har fundet talrige kongler ned til 0,8 m. 
under overfladen i et lag flomsand, der dækker et torvlag med en varm, 
postglacial flora. 
Som levende er den et af de mest fremtrædende skogtrær i det 
østenfjeldske Norge samt i flere af de indre nordenfjeldske dalfører. Paa 
Vestlandet samt nordenfor polarkredsen forekommer den kun sparsomt 
paa isolerede lokaliteter, mod nord til Coalbmejavrre i Sydvaranger. 
Paa de nordligste voksesteder optræder den som en noget afvigende 
form, f. obovata Ledeb. 
Langs hele Norges nordlige kyst, fra Lofoten og Vesteraalen til 
Østfinmarken, træffer man overalt stammer af naaletrær i lavtliggende 
torvmyrer. Ofte kan stammerne være saa talrige, at de har betydning 
for befolkningen som brændemateriale. De findes kun ude ved den aabne 
havkyst og er især almindelige paa den ydre side af skjærgaardens 
1 E, Hisinger, Några ord om de i Skand. förek, form, af Granen, p. 49, flg. 
2 Schiibeler, Viridar, Norv., I, p. 403, etc. 
3 0. A. Kihlman, Pflanzenbiolog, Stud, aus Russ, Lappland, Tab, 14. 
4 Se nærmere Jens Holmboe, Granens Indvandr, i Norge, p. 15—17. 
