1903. No. 2. PLANTERESTER I NORSKE TORVMYRER. 149 
Paa grund af sin tyngde synker de modne frugter straks tilbunds!; 
udentvivl afleires de i de fleste tilfælde paa selve voksestedet. Hvor 
man i et lag træffer store mængder af vel vedligeholdte frugter, kan 
man derfor danne sig begreb ikke alene om vandets saltholdighed, men 
ogsaa vandstandens omtrentlige høide ved tiden for afleiringens dannelse. 
Ved adskillelsen af de tre underarter, hvori man har delt denne 
kollektive art, er frugternes form og længden af deres skafter af betyd- 
ning. Det foreliggende, righoldige materiale af fossile Rwppia-frugter 
tillader i flere tilfælde bestemmelse af underarterne. I andre tilfælde, 
hvor materialet er mindre godt vedligeholdt eller kun indeholder lidet 
udprægede former, maa det kollektive navn benyttes. 
R. *spiralis (L.) Dum. Tavle 2, fig. 17—18. 
Frugterne skjævt ægformede, næsten oprette. Skafterne forholdsvis 
korte, 3—6 gange saa lange som frugterne. Griffel og skaft staar i 
samme linie. 
Fossil: Arekilen i granzonen, Gjervaagmyr og Holtanmyr i ekezonen. 
Levende: Sjelden; mod nord til Buksnæs i Lofoten (Norman). 
R. *rostellata Koch. Tavle 2, fig. 14— 16. 
Frugterne halvmaaneformede, med tydeligt næb, stillede paa tværs. 
Skafterne 5—9 gange længere end frugterne. Griffel og skaft staar ikke 
i samme linie. 
Fossil: Arekilen og Holkekilen i granzonen, Gjervaagmyr og Holtan- 
myr i ekezonen. 
Levende: Almindeligere end foregaaende; mod nord til Lødingen 
paa Hindøen (Norman). 
Foruden paa de ovenfor nævnte steder er R. maritima L. funden 
fossil i Hillestadmyr i Andebo og Sundenetjernmyr paa Tjømø (Stange- 
land), Husermyr paa Asmalø i granzonen, Jonasmyr og Tollemyr i 
Botne samt Skeie i Klep i ekezonen. Det nordligste findested er Ramsaa 
paa Andøen, hvor en enkelt frugt blev funden i marin sand under en 
postglacial strandvold. 
I myren ved Arekilen fandt jeg to sammenvoksede frugter af en 
Ruppia, der er afbildet paa tavle 2 (fig. 19). Som det vil sees, bærer 
samme skaft to frugter, der vender rygsiden mod hinanden, En saadan 
sammenvoksning maa være meget sjelden; thi blandt flere tusinde frugter 
har jeg kun seet denne ene. Penzig omtaler ikke denne abnormitet, 
og heller ikke ellers kan jeg finde den omtalt i literaturen. 
I C, Raunkiær, Danske Blomsterplanter, p. 114. 
