172 JENS HOLMBOE. M.-N. KI. 
Værdalen. 3 nødder af'den runde form fandtes i plantelaget i det 
ved skredet i Værdalen i 1893 blottede profil) (Gunnar Andersson 
i A. Hamberg, Profil från Værdalen, p. 514). 
R. Sernander har fundet lignende nødder i Prestegaardsmyren 
sammesteds og i et andet profil fra skredets vægge. (Vegetation och 
niväförändr. p. 454—455). 
Grevskotmyr, Levanger. Hasselnødder er fundne i mængde ca. I 
m. dybt. (Karl Sivertsen, brev % 1900). 
Lundsaunet, Inderøen. »Sommeren 1879 blev der paa Gaarden 
Lundsaunet paa Inderøen (400° = 125 M. o. H.) i en Dybde af 4‘ 
(= 1,25 M.) under Overfladen, under Udskjæring af Brændtorv, fundet 
meget skarpt udprægede runde og lange Hasselnødder, som blev mig 
sendte.« (F.C. Schübeler, haandskreven tilføielse i Die Pflanzenw. Norw.). 
Five i Stod. Under torvstikning i en myr paa Fivefjeldet i Kvam 
anneks til Stod har man fundet hasselnødder i en dybde af 1—2 m. 
(E. Five, brev 2/7 1900). 
Nordlands amt. 
Hasselnødder er fundne paa flere steder, hvor busken ikke nu vokser. 
(W. C. Brøgger, Norges geologi, p. 28). 
Rønvik i Bodin. Under de store myrdyrkningsarbeider ved det 
nyanlagte Rønvik sindssygeasyl har man fundet hasselnødder i grøfte- 
dybde i en myr lige ovenfor asylet. (Velv. meddelt af opsynsmand 
Anth. Strauman). Hassel vokser ikke nu længere i trakten. 
Samtlige her opførte forekomster er afmærkede paa den vedføiede 
kartskitse (fig. 24). Her er desuden grændsen for hasselens nuværende 
udbredelse indtegnet med saavidt stor detailnøiagtighed, som det fortiden 
paa grundlag af de større floristiske værker, et stort antal lokalfloraer 
og botaniske reisebeskrivelser samt egne optegnelser lader sig gjøre. 
Til en rigtig forstaaelse af kartet er nogle bemærkninger nødven- 
dige. Den indtegnede grændselinie viser den aller yderste grændse for 
hasselens udbredelse, for en stor del dannet af sparsomme relikt- 
forekomster i solvarme urer og sydskraaninger. Det er ikke med denne 
grændselinie, at man maa sammenligne den af fossilfundene angivne 
tidligere udbredelse, naar man vil bedømme, hvor meget temperaturen 
har sunket siden den tid, da klimatforholdene tillod hasselen at trænge 
længst frem mod nord i Skandinavien. Thi kan end hasselen i varme 
sommere selv paa de længst mod nord fremskudte voksesteder (saasom 
Steigen) sætte moden frugt, fører den dog her i nutiden en temmelig 
