1903. No. 2. PLANTERESTER I NORSKE TORVMYRER. 211 
myrernel, Det samme er if. R. Sernander tilfeeldet i Værdalen?. 
Under klimatets fremadskridende afkjøling, og vel i væsentlig grad 
begunstiget deraf, har den trængt frem og udbredt sig paa furuens 
bekostning, saaat den nu over store omraader er det vigtigste skogtræ. 
I marine afleiringer er granrester hidtil ikke fundne i større høide end 
2& 3m. o. h., men tør dog ventes noget høiere. 
Omend granen, som det af ovenstaaende vil fremgaa, maa antages 
at være forholdsvis meget sent indvandret til Skandinavien og specielt 
til Norge, kan den dog godt have en menneskelig talt meget respektabel 
absolut alder i vort land. Vi kjender endnu meget lidet til de 
geologiske perioders varighed i aar, og navnlig Blytt har fremholdt, 
at granen med sin langsomme vandring maa have brugt lange aarrækker 
til at naa frem til sine yderste voksepladse i Norge. Det er muligt, at 
den allerede kjendtes af broncealderens nordboer; thi i flere helleristninger 
i Bohuslån er der afbildet trær, som ifølge R. Sernander og H. Con- 
wentz rimeligvis fremstiller gran*. Blandt trækar fra Romertiden, 
fundne i Norge, har endvidere den sidstnævnte forfatter fundet ét, der 
er arbeidet af granved ©. 
Alt tyder paa, at granen endnu ikke har naaet en saa stor 
udbredelse i vort land, som klimatforholdene muliggjør. Ved men- 
neskets forstyrrende indgreb er i de sidste aarhundreder dens fortsatte 
udbredelse i høi grad vanskeliggjort 6. 
Ingen art er hidtil funden fossil i granzonen, som ikke tillige findes 
i ældre afleiringer; granzonens flora bestaar af et udvalg blandt de mere 
haardføre af ekezonens arter. 
G. Lyngzonen. 
Til Vestlandets ydre kysttrakter har granen endnu ikke naaet frem, 
og der kan derfor her selvsagt ikke blive tale om nogen »granzone< i 
egentlig forstand. Imidlertid har vegetationen her i løbet af de sidste 
1 Se Jens Holmboe, Granens Indvandr. i Norge. 
? R. Sernander, Vegetation och niväförändr,, p. 455. 
3 A, Blytt, To kalktufforekomster, p. 23—24. 
* R, Sernander, Vegetation och niväförändr,, p. 465. — H. Conwentz, Die Eibe in 
der Vorzeit der skandinavischen Länder, p, 6, 
5 Conwentz, |, c, 
5 Se navnlig J, A. Krag, Bidr, til det norske Skovvæsens Historie, p. 8, etc, 
