218 JENS HOLMBOE. M.-N. KI, 
A, N, Lundström, Om vara skogar och skogsfragorna, (Heimdals folkskrifter, N:r 24. 
Stockholm 1895). 
P. Magnus, Beitråge zur Kenntniss der Gattung Najas L. Berlin 1870. 
P. E. Müller, Studier over Skovjord, (Tidsskr. f. Skovbrug, 3 og 7, 1878 og 1884). 
A. G. Nathorst, Om några arktiska våxtlåmningar i en sötvattenslera vid Alnarp i Skåne, 
(Lunds Univ. Årsskr. 7. 1870). — Föredrag i botanik på Kongl. Vetenskaps-Akade- 
miens högtidsdag 1887. Stockholm 1887. — Ueber den gegenwärtigen Standpunkt 
unserer Kenntniss von dem Vorkommen fossiler Glacialpflanzen, (K. V. A. B. 17, III, 
1891). — Om en fossilförande leraflagring vid Skattmansö i Uppland, (G. F. F. 15. 
1893). — Sveriges geologi. Stockholm 1894. 
Yngvar Nielsen, Den faste bebyggelse i Norge fra 600 til 1000 meters høide over havet 
og dennes forhold til vore skoves udtynding, (Den norske turistforenings årbog 1879). 
— Reisehaandbog over Norge, gde Udgave, Kristiania 1899. 
Alb. Nilsson, Om Norrbottens myrar och försumpade skogar. (Tidskr. f. skogshushålln, 
1897). — Några drag ur de svenska växtsamhällenas utvecklingshistoria, (B. N. 1899). 
— Sydsvenska Ljunghedar, (Tidskr, f. skogshushälln, 1901). 
N. Hjalmar Nilsson, Najas flexilis (Willd.) Rostk, et Schmidt och dess förekomst i 
Sverige. (B. N. 1881). 
J. M. Norman, Norges arktiske flora, III, Kristiania 1894— 1901, 
Hampus v. Post, Studier öfver nutidens koprogena jordbildningar, gyttja, dy, torf och 
mylla. (K. V. A. H. 4. 1861). — Fynd af en fossil svamp, (B. N. 1865). — The 
formation of peatmosses, (Bull. geol. Inst. of Upsala. 1. 1893). 
H. Rasch, Naturhistoriske Notitser fra en Reise i Sommeren 1833 i Forening med stud, 
jur. Chr. Platou. (M. f. N. 12, 1836). 
C, Raunkiær, De danske Blomsterplanters Naturhistorie. I. Kjøbenhavn 1895—99. 
J. Rekstad, Skoggrænsens og sneliniens større høide tidligere i det sydlige Norge. (N. G. 
U, Aarbog 1903. No. 5). Udkommen, efterat ark 9 allerede var under trykning, 
H, Reusch, Fjeldgrund og jordarter ved Stavanger. (Naturen 1888). — Det nordlige 
Norges geologi. Kristiania 1891. — Strandfladen, et nyt træk i Norges geografi. (N. G. 
U. 14. 1894). — Fra Andeen. (Naturen 1896). — Ueber eine eigentümliche 
Wachstumsform einer Moosart, (Engler’s Bot, Jahrb, 22). — Nogle optegnelser fra 
Værdalen, (N. G. U, 32. 1901), — Listerlandet. (ibid.). — Evig frosen jord ji 
Norge. (Naturen 1901). 
Hermann Ruge, Om Skovplantnings Fornodenhed. (Maanedl, Afhandl, t. Forbedr, i 
Husholdningen, Chria, 1762—63). 
E. Ryan, Undersogelse af nogle torvprover. (N. G. U. 14. 1894). 
G. F. L. Sarauw, Lyngheden i Oldtiden. (Aarb, f. nord. Oldkynd. og Historie, 1808). 
M. Sars, Om de i Norge forekommende fossile Dyrelevninger fra Quarterperioden, Uni- 
versitetsprogram, Chria, 1865. 
M. Sars og Th, Kjerulf, Jagttagelser over den postpliocene eller glaciale Formation i 
en Deel af det sydlige Norge. Universitetsprogram. Chria, 1860. 
H. Schetelig, Et bosted fra stenalderen paa Bømmeløen. (Berg, Mus. Aarb, 1901). 
D, H. R. v. Schlechtendal, Die Gallbildungen (Zoocecidien) der deutschen Gefässpflanzen. 
(Jahresber. d. Vereins f. Naturkunde zu Zwickau 1890, Zwickau 1891). 
L, Schmelck, Vort drikkevand, (Tidsskr. f. prakt, medicin 1890). 
Aug, Schulz, Ueber die Entwicklungsgeschichte der gegenwärtigen phanerogamen Flora 
und Pflanzendecke der skandinavischen Halbinsel und der benachbarten schwedischen 
und norwegischen Inseln, (Abh. d, naturf, Ges, zu Halle, B, 12, 1900). 
F. €, Schübeler, Torvmoserne paa Karmeen og Jæderen og de i samme fundne Lev- 
ninger af Trævegetation, sammenlignede med Torvmoserne i Danmark, saaledes som 
disse ere beskrevne af Steenstrup og Vaupell. (Bilag 6 til Beretning om Selskabet for 
Norges Vels Tilstand og Virksomhed i Aaret 1854). — Die Culturpflanzen Norwegens. 
Universitetsprogram, Chria, 1862, — Viridarium norvegicum, Norges Væxtrige, Et 
Bidrag til Nordeuropas Natur- og Culturhistorie, I—IllI, Universitetsprogram, Chria, 
1885—89. 
F. Schütt, Sulla formazione scheletrica intracellulare di un Dinoflagellato, 
