1903. No. 3.  FLORAEN I LISTER OG MANDALS AMT. 19 
opdyrket og beboet sidedal parallel med hoveddalføret; ellers optages 
sognet mest af de til disse dale stødende fjeldpartier. 
Søndenfor Tvedt ligger Randosund, der er anneks til Oddernes og 
danner en halvø mellem Kvaasefjord paa grændsen mellem amterne og 
Topdalsfjord. Det er et af de mindste sogne i denne del af landet; men 
det har paa grund af sin beliggenhed og de mange smaafjorde en for- 
holdsvis lang strandlinje. Sognet er opfyldt af lave skovklædte aaser, der 
synes at strække sig i alle retninger, og som derfor efterlader mellem sig 
smaa dale og sletter og plads til en hel del smaavande. De betydeligste 
af disse er Drangsvandene (ogsaa benævnt Strømsvandene), der nu ved en 
kanal er sat i forbindelse med søen, og hvis omgivelser har leveret flere 
interessante bidrag til distriktets flora. 
Følger vi kysten videre mod vest, kommer vi til Oddernes med 
Kristianssands byterritorium. Dette sidste, der har et fladeindhold af 
omtrent 20 km.?, deler Oddernes i to dele, hvoraf den paa den østlige 
side af Torrisdalselven beliggende del almindelig benævnes Lundsiden, 
den paa vestsiden af byterritoriet og fjorden Vaagsbygden. Af grunde, 
som senere skal angives, har jeg i det efterfølgende ikke altid været 
istand til at holde de to distrikter Kr.sand og Oddernes ud fra hinanden 
ved opgivelsen af findesteder for planter. — Den del af Oddernes, der 
udgjør den østlige part, bestaar af en forholdsvis stor slette mellem 
Otteraaens nedre løb og Topdalsfjorden, samt af selve hoveddalføret, 
Torrisdal, med paa begge sider af dette liggende fjeldstrækninger. De 
paa østsiden beliggende Skraastadfjelde hører blandt de høieste paa disse 
kanter (260 m.). Vaagsbygden, der er af mindre udstrækning, bestaar af 
et fjeldparti med en hel del myrer og smaavande og en flad opdyrket 
rand langs fjorden, blandt hvis gaarde Tjos i botanisk henseende først og 
fremst maa nævnes. Udenfor denne del af sognet ligger en gruppe oer, 
hvoriblandt Flekkerø, der er en af kyststrækningens største øer og finde- 
sted for ikke saa faa sjeldnere planter. Kr.sands territorium bestaar af 
en liden sidedal, der løber parallel med Torrisdalen fra nord mod syd, 
og som ved Krossen deler sig i to grene; den ene, hvorigjennem jern- 
banelinjen til Sætersdal gaar, træffer Otteraaens dalføre ved Strai i Odder- 
nes; den anden gren gaar mod nordvest ind i Grebstad sogn. Paa siderne 
befinder sig mere eller mindre skovbevoksede heier, der i almindelighed 
har en noksaa fattig vegetation. Af disse bør her nævnes Baneheien 
nærmest nord for Kr.sand; denne var for en menneskealder siden nøgen 
og træbar, men den staar nu dækket med frodig skov, der er fremkaldt 
ved plantning og fredning. Neppe nogensteds i landet har de bestræbelser, 
der er gjort til omegnens forskjønnelse, vist saa paatagelige resultater. 
