1903. No. 3. FLORAEN I LISTER OG MANDALS AMT. 23 
en af landets eiendommeligste egne, der kun i Jæderen finder sit side- 
stykke. Sletten er opbygget af sand, grus og rullesten, der for største 
delen er dækket med myrer, lyngmarker og opdyrkede marker. Langs 
kysten løber en strandvold, der i lighed med raerne i Smaalenene har 
opdæmmet bag sig en række større og mindre indsøer og myrer, hvoraf 
flere for at skaffe sig udlob kun ad omveie har fundet anledning til at 
gjennembryde volden. Idet vi bevæger os fra øst mod vest, træffer vi 
Kraagenesvand, Hanangervand, Neseimvand, Hellemyren, Nordhasselvand 
og Slævdalsvand for at nævne de vigtigste: samtlige ligger kun faa meter 
over havet. Udenfor volden nærmest søen dannes stranden af et næsten 
sammenhængende flyvesandbelte, der strækker sig fra Lushavn til Vest- 
hassel. Herfra og vestover bestaar stranden af stenblokker og rullesten, 
der i det hele taget blir større og større, eftersom man kommer længere 
vestover. Flyvesanden kan paa flere steder opvise mere eller mindre 
fremtrædende dynedannelser; i regelen gaar den lidt efter lidt over i flade 
eller belgede lyngmarker eller i sjeldnere tilfælder i myrer. At under 
saadanne forhold plantevæksten maa faa et fra de øvrige kysttrakter for- 
skjelligt præg, er indlysende; man vil her finde mange ligheder med 
floraen paa Jæderen og paa tilsvarende steder i Jylland og Nordtyskland. 
Vandse sogn indbefatter hele halvøen med undtagelse af Farsunds distrikt, 
desuden et lidet areal nordenfor Listeid samt den sydvestlige del af 
Herredhalvøen. Her ligger den store ø »Øen«. — Farsunds territorium 
bestaar af byens grund, strandstederne Egvaag og Lushavn samt gaardene 
Sunde og Huseby. 
Endelig staar tilbage » Flekkefjords omegn«, der indbefatter sognene 
Fedde og Kvinesdal, Nes og Hittero. Fedde ligger paa begge sider af 
Feddefjorden, der danner fortsættelsen af Listerfjord og gaar i nordostlig 
retning ca. 16 km. ind i landet. Gjennem sognet leber Fedde- eller 
Gylandselven, ved hvis udløb i fjorden flere sjeldnere planter er funden. 
Hvor Fedde i øst støder til Nabosognet Kvinesdal, begynder et udstrakt 
fjeldparti, der breder sig nordover paa Kvinas vestside; indenfor Feddes 
grændse ligger her kyststrækningens høieste fjeld, Frøitlandsfjeldet, der 
naar en høide af 530 meter. Det er imidlertid kun svage spor til en 
begyndende fjeldvegetation, disse høider viser, tiltrods for deres høifjelds- 
agtige udseende. Ovenfor Fedde paa begge sider af Kvina ligger hoved- 
sognet Kvinesdal (Liknes), der ligner Fedde, baade hvad naturforhold og 
plantevækst betræffer. I heistrækningerne paa begge sider af hoveddalen 
naar fjeldene ofte op til en høide af 400 meter. 
Nes vestenfor Fedde danner ogsaa en stor fjeldmark, der næsten 
kløves i to ved en forsænkning, der gaar fra nord mod syd, og som 
