24 R. E. FRIDTZ. M.-N. KI. 
dannes af en dybt ind i landet under forskjellige navne, Stolsfjord, Flekke- 
fjord og Grisefjord, gaaende fjord, samt en række vande. Et af disse, 
Logevand, skilles fra det store Lundevand, der danner grændsen mod 
Stavanger amt, ved det omtrent 3 kilometer brede Flikeid. Lidt østenfor 
Grisefjord ligger Sælurdvandet omgivet af høie og tildels bratte fjelde; 
dette vand er den største indsø i den her omhandlede del af amtet. 
Endelig nogle ord om det vestligste sogn Hitterø. Dette bestaar for- 
uden af øen af samme navn ogsaa af den sydligste del af den store halvø, 
der ligger mellem Sireaaen og Lundevandet i vest og Flekkefjorden i 
øst. Ogsaa her møder øiet de samme bratte fjelde som i de indenfor 
liggende bygder, men deres heide er her ude ved søen mindre. Hitterøen 
er dog den heieste af alle de oer, man træffer langs amtets kyst, idet 
dens fjelde stiger til 275 meter. Paa de lavere beliggende steder er øen 
mere frodig end de fleste andre nærliggende trakter. 
Klimatiske forhold. 
Man skulde antage, at en kyststrækning af ikke større udstrækning 
end den her omhandlede, der ligger ved den samme havarm, under den 
samme bredegrad, og hvor høideforholdene langs hele linjen ikke er 
væsentlig forskjellige, i klimatisk henseende ingen væsentlige variationer 
kunde frembyde. I det hele og store taget gjør den vel heller ikke det, 
thi klimaet maa betragtes som et ordinært kystklima med middelvarme 
somre og milde vintre; fæster man derimod opmærksomheden ved de 
enkelte punkter, viser det sig dog, at klimaet slet ikke er saa ensartet, 
som man skulde vente. En af aarsagerne hertil maa søges i kystens 
bøining ved Lindesnes, hvorved strækningen vestenfor blir anderledes 
situeret end den østligere del, der kommer til at ligge mere i ly for 
havluftens og de herskende vindes paavirkninger. Ogsaa mangelen af 
skjærgaard paa den førstnævnte strækning vil virke i samme retning. 
Endelig kan paapeges, at kystfjeldenes noget større høide i de vestlige 
trakter ikke kan undlade at ove sin indflydelse paa fugtigheden, regn- 
mængden og sneforholdene i deres nærhed. Ikke mange steder paa vor 
kyst vil det være saa ioinefaldende som her, at naar flere mindre afvigelser 
fra de normale klimatiske forhold indtræffer samtidig paa en lokalitet, kan 
disse hver for sig ubetydelige faktorer, naar de virker samlede, være 
tilstrækkelige til at paatrykke stedets plantevækst et præg, der er for- 
