60 R. E. FRIDTZ. M.-N. Kl. 
humilis, Ajuga reptans, Carex silvatica og paniculata, Gewm intermedium, 
Myosurus minimus, Asplenium viride, Orchis morio, Epipactis palustris, 
Tragopogon pratense, Rhamnus cathartica, Petasites officinalis, Cladium 
Mariscus, Lycopodium Chamecyparissus og Trifolium micranthum. Af 
disse er de tre sidstnævnte heller ikke funden andetsteds i Norge. Af 
andre sjeldnere planter i distriktet skal kun nævnes Corea distans, vulpina 
og punctata, Eleocharis multicaulis, Origanum vulgare, Tulipa silvestris, 
Cephalanthera ensifolia, Petasites alba, Valerianella olitoria, Geranium 
columbinum og molle, Schedonorus Benekeni, Elatine hydropiper og 
hexandra og mange flere. 
Aarsagerne til denne rige vegetation maa søges i egnens heldige 
beliggenhed og rigdom paa forskjelligartede lokaliteter. Som man af de 
vedføiede klimatiske optegnelser vil se, er klimaet ved den nordre og 
søndre ende af sognet ikke ubetydeligt forskjelligt; medens paa Oksø og 
Flekkerø naturforholdene er saadanne, at Zlexformationen fuldt ud kan 
udvikle sig, viser tallene, at allerede ved Eg findes et langt mere ud- 
præget indlandsklima, der begunstiger andre plantegruppers trivsel, noget 
der længere oppe i dalen i endnu høiere grad maa gjøre sig gjældende. 
Bjergarten er over største delen af sognet gneis og kun paa mindre par- 
tier granit; desuden træder grovkornede kalksten- eller marmorgange frem 
ved Sødal, Eg, Ravnedalen, Krosseuren og flere andre steder. Disse har 
vel i regelen ikke stor udstrækning, men hvor de forekommer, viser de en 
iøinefaldende virkning paa plantevæksten. Fremdeles har en større bys 
nærhed ogsaa bidraget sit til, at i tidens løb adskillige baade udenlandske 
og indenlandske planter er bleven udspredt i omegnen. Paa Flekkere er 
noteret 327 arter. 
Søgne er i sin sydlige del ganske godt undersøgt, da ikke saa faa 
af de foran nævnte botanikere ogsaa har besøgt dette sogn. De ydre 
lavere dele af sognet slutter sig, hvad vegetationen angaar, nær til 
Randøsund og de ydre strøg af Oddernes, særlig Flekkere. Af de talrige 
til Søgne hørende øer har ogsaa en flerhed været overfaret; deres vege- 
tation er ikke meget rig, men frembyder alligevel adskillige ting, der 
fortjener opmærksomhed. De indre mod Grebstad grændsende fjeldpartier 
er derimod lidet kjendt; de er for største delen skovbevokste, men synes 
at være forholdsvis fattige paa plantearter. Af sjeldnere planter fra Søgne 
skal anføres Psamma arenaria, Carex vulpina og punctata, Juncus 
compressus, Valerianella olitoria, Laserpitium latifolium, Hydrocotyle 
vulgaris, Rhodiola rosea, Agrimonia odorata, Lathyrus maritimus, Cory- 
dalis claviculata, Den sidste har her sit eneste bekjendte voksested inden 
