110 R. E. FRIDTZ. M.-N. KI. 
i sin optræden, saa at den ofte ikke er at finde paa et sted, hvor den 
faa aar i forveien har været tilstede i mængde. 
Cannabineæ Endl. 
299. Cannabis satwa L. Nu og da forvildet. Kr.sand nær havnen; 
Mandal: i en ager, samt nær ballastpladsen ved Malmø. 
300. Humulus Lupulus L. I urer og krat samt ved stengjerder 
hist og her over hele distriktet. I vildmarken er den kun paatruffen et 
par gange; i regelen vokser den altid nær beboede steder. Hvorvidt den 
er oprindelig vildtvoksende i denne del af landet, tør jeg ikke have nogen 
mening om; voksestedernes beliggenhed turde maaske heller tyde paa, at 
det modsatte er tilfældet. 
Salicinæ Rich. 
301. Salix pentandra L. er kun engang bemærket i nærheden at 
Mandal ved et gjerde mellem to eiendomme. Den er her sandsynligvis 
engang plantet. Et par træer havde omtr. 20 cm. tykke stammer. 
302. S. triandra L. Nogle spredte eksemplarer ved Mandal synes 
efter bladene at dømme at høre hid. Rakler bemærkedes ikke. Da vokse- 
stederne var forholdsvis tørre, kan de neppe ansees for oprindelige, saa 
ogsaa denne art maa ansees for indført. 
303. 9. fragilis L. (E.). Som andetsteds i landet findes den hist 
og her ved byer og gaarde. Kr.sand og Oddernes flere steder; Søgne: 
Bore; Mandal; Spangereid: Ramsland ved Lindesnes; Lyngdal; Flekke- 
fjord: Lindland. : 
304. S. alba L. Store gamle trær forekom for en del aar siden i 
og i nærheden af Kr.sand: i »Pilestrædet«, ved Natmandsbækken nær det 
mekaniske værksted med flere steder; nu er de fleste af dem vistnok ned- 
blæste eller bortskaffede. 
305. S. viridis Fr. Oddernes: Flekkero; Søgne: Høllen; Lister 
(Wittr.). 
306. S. caprea L. (E.) og 
307. SS. cinerea L. er begge meget almindelige i disse trakter, baade 
i det egentlige strand- og obelte som længere inde paa heierne. S. ca- 
prea forlanger noget gunstigere situerede lokaliteter, men kan desuagtet 
undertiden træffes ude paa smaaøerne. SS. cinerea er den af lavlandets 
pilearter, der næst efter S. repens taaler havluften bedst; man vil derfor 
paa smaaholmerne ofte finde en eller anden forkrøblet graapil. Den kan 
paa saadanne steder antage et udseende, der meget minder om $. glauca 
