1903. No. 6.  TRØNDERKRANIER OG TRONDERTYPER. 35 
De brachycephale Indvirkninger. En mørkhaaret 
Brachycephal. 
Ovenfor er antydet en Tanke om, at der foruden de to omhandlede 
Hovedtyper tillige maaske forekom en tredie, en mørkhaaret Brachycephal. 
Med større Sikkerhed at isolere en saadan vil dog vel falde vanske- 
ligt, og jeg har ikke gjennem mit Material kunnet gjøre det. I det 
høieste vil jeg kunne tale om en mulig brachycephal Indflydelse af 
dette Slags. 
De mørkhaarede Brachycephaler (som efter Maal paa levende fandtes 
i omtrent 40 % af samtlige Brachycephaler) viste efter Reduktion til 
Skeletmaal kun 13 %o, idet saaledes det langt overveiende Antal faldt 
paa Enhederne 81 og 82. Antallet af dem, som faldt paa 82 og der- 
over, var lidet, men viste Forhold, som i flere Henseender nærmede sig 
til den blonde Brachycephals, medens der dog ogsaa var Forskjelligheder, 
som talte mod, at de kunde indordnes under denne Særtype. Typepræget 
var forskjelligt. Spørgsmaalet stiller sig saaledes noget indviklet. Der 
kunde tales om /ndvirkning af den blonde brachycephale Type paa den 
merke Trendertype, kanske om en Transformation af denne eller om 
en egen merkhaaret nærmest eller delvis brachycephal Type. 
Den brachycephale mørkhaarede Befolkning med /ndex So—82 (altsaa 
egentlig høigradige Mesocephaler) nærmer sig stærkt, ogsaa i Forholdet 
af Ansigtsindex, den mørkhaarede trønderske Mesocephal (cfr. Tab. 8 
og 9). Det synes aabenbart, at dens vigtigste Element er den typiske 
Trønder. Hvad den blonde af samme Indices angaar, da er Forholdet 
mindre klart i denne Henseende, da den blonde Brachycephal udentvivl 
hyppig forekommer paa dette Indexomraade (vistnok oftest i Blandings- 
former). Men at brachycephale Indflydelser kan have gjort sig gjældende 
ogsaa for førstnævnte Klasse, kan være høist sandsynligt. 
Man har tildels tænkt sig, at de trønderske Befolkninger skulde 
være stærkt paavirkede gjennem Blanding med indvandrede tyske Berg- 
værksarbeidere. Det maatte vel mest gjælde Rørosegnen og den 
sydøstlige Del af Stiftet!. Maaske kunde ogsaa her spores nogen saadan 
Indvirkning, men langt kan den ialfald neppe række, og det vilde uden- 
tvivl være ganske ugrundet, om man i dette vilde søge en Aarsag til 
i 1902, som i Forbindelse med det nærmere Kraniestudium i denne Henseende har 
Opfatningen, Jeg maa dog fremdeles fastholde Muligheden af særlige Typeindvirk- 
ninger ogsaa med Hensyn til Farvenuancerne (s. ndf.). 
1 Grubedriften i Orkedalen (Meldal) i 17. Aarh, kan efter Æ. Steren »Meldalen osv,s 
(s. S. 44) ikke antages at have havt mærkbar saadan Virkning. 
