22 P. A. ØYEN. M.-N. Kl, 
stenalder, skaldyngernes, og en yngre stenalder, stengravenes 147, er saa- 
ledes et forhold, der særlig maa erindres lige over for den hævdede ind- 
deling af stenalderen i en palæolithisk og en neolithisk afdeling. 
Fra Skandinaviens ældre stenalder har man foruden de egentlige 
skaldynger ogsaa de saakaldte kystfund 45; men Lubbock har vistnok 
ret, naar han betoner, at »the »Coastfinds«, however, belong, probably, 
to different classes«1#9, et forhold saavel Steenstrup, som Monte- 
lius!! ogsaa har gjort opmærksom paa. 
Sverige mangler rigtignok skaldynger fra denne tidl”, men har 
dog vist sig i besiddelse af i udvikling tilsvarende flinteredskaber 153, 
saaledes fra Brastahed 4, Tjörn1%, Kullens fyr (Skåne) 13 m. o. h, 156 
m, fl. st. Som allerede ovenfor fremhævet har endel af de saaledes i 
Sverige fundne flinteredskaber megen lighed med Vesteuropas palæo- 
lithiske, for kun at nævne fundet ved Krabberødl%7 foruden 28 lignende 
redskaber fra forskjellige steder i Bohuslån1%, Paa den anden side maa 
vistnok en hel del af de i svenske kyststrøg fundne flintspaan og flint- 
kjerner henføres netop til skaldyngernes tid. 
Den norske stenalder. 
Vort lands stenalder har indtil for ganske nylig, paa en enkelt und- 
tagelse nær, kun været bestemt som henhørende til den yngre gruppe af 
den skandinaviske stenalder 159, 
Allerede flere decennier tilbage har nu flinteaffald været kjendt fra 
flere steder paa Jæderen 160 saavel gjennem Rygh’s!*! som Nicolaysen’s!® 
undersøgelser. Senere er flinteverksteder beskrevet saavel fra Lister163 
som fra Jaederen 164, 
Men en grovt huggen flintemeisel fra Vanse synes at være det eneste, 
som har henledet tanken paa et udviklingstrin svarende til de danske 
skaldyngers 165, 
Et par senere gjorte bopladsfund har heller ikke bragt nogen for- 
andring heri. 
Det første af disse er et af Rygh undersøgt ved Narverød i Sem, 
Jarlsberg og Laurviks amt. Her fandtes under et ganske tyndt lag græs- 
torv paa den lave strandbred en mængde flinteaffald i en afstand af kun 
tre til fire meter fra den nuværende strandkant; det ansees af Ryg h som 
en stenalders boplads, men uden nærmere bestemmelse af tid 166, 
Det andet er Gustafson’s paavisning af en stenalders boplads paa 
Holeheien i Klep, Jæderen, men ogsaa her uden nærmere bestemmelse af 
tid!67, Og professor Gustafson har meddelt mig, at der endnu ikke 
er gjort noget skille mellem forskjellige tidsfaser af stenalderen paa Jæderen, 
