1903. No. 7. TAPES-NIVEAUET PAA JÆDEREN. 31 
et meget bestemt præg. Hvad der imidlertid i denne forbindelse er af 
en mere umiddelbar interesse, er den omstændighed, at vi hos de talrige 
eksemplarer fra skaldyngerne ved Somme og Kvernviken har anledning 
til at iagttage en fuldstændig tilsvarende udvikling i form, saavel af sidste 
vinding som af mundkanal og varietetens form forøvrig, som den vi 
ovenfor fandt hos arten i banken ved Kregemyr. 
Ifølge den sammenligning, som vi nu har anstillet mellem den i skal- 
dyngerne ved Sømme og Kvernviken og i banken ved Kregemyr op- 
bevarede molluskfauna, og efter de resultater, hvortil denne sammenligning 
har ført, er det vistnok med god grund, vi trækker den slutning, at de 
stenaldersfolk, som har efterladt de nævnte skaldynger, for en stor del 
hentede sin næring fra kysten af et hav, hvis fauna meget nær stemmede 
med den i Kregemyrbanken opbevarede, Det bliver derfor en mere 
speciel og meget interessant undersøgelse at søge at bestemme hin bankes 
geologiske stilling, hvilket maa gjøres dels ad geologisk og palæontologisk, 
dels ad mere zoologisk vei. 
Den i sammenhæng med Kregemyrbanken staaende 
depressionsterrasse. 
Vi skal derpaa gaa over til at betragte noget mere i detail den for- 
holdsvis lave, men for en stor del nogenlunde sammenhængende strand- 
linje, som allerede i det foregaaende leilighedsvis er nævnt som ganske 
godt markeret langs en større del af Jæderens kyst. 
I den nordlige del af Jæderen finder vi paa det topografiske rekt- 
angelkart rundt Sandebugten og ved Bø, mellem Børaunet og Einar- 
pynten, skraferet en linje, som jeg med den erfaring, jeg har fra andre 
steder inden det her omhandlede omraade, skulde være tilbøielig til at 
antage, ialfald for en del, som tilhørende netop den strandlinje, hvorom 
der her er spørgsmaal, endskjønt jeg naturligvis ikke med sikkerhed kan 
paastaa dette, da jeg ikke selv har havt anledning til at undersøge for- 
holdet og kartet selv er uden høideangivelse; forresten findes angivet 
11 m. for Sande, der synes at ligge ganske nær den nævnte linje. 
Lidt længere syd har man i nærheden af Vistvik den allerede i det 
foregaaende omhandlede Kregemyr. Den laveste del af Kregemyr ligger 
ca. 4 m. o. h. En ganske svag stigning bringer den øvre del af myren 
op til 6 m. o. h. Kregemyr selv ligger i en virkelig klippelagune, 
hvis klippebarrieres laveste punkt ud mod havet er et pas i en høide af 
6 m. o. h. Det laveste havniveau, der kan bringe saltvand ind i lagunen 
og derved afgive betingelsen for tilstedeværelsen af en havfauna, er saa- 
