1903. No. Fi TAPES-NIVEAUET PAA JÆDEREN. 35 
den fordel, som ligger i at have et bestemt niveau at gaa tilbage til for 
sammenligningens skyld. En sammenligning af forholdene og en sam- 
menligning af de fundne tal vil dog i dette tilfælde med lethed og sik- 
kerhed overbevise os om, at vi ogsaa her befinder os lige over for mær- 
kerne efter havets indvirkning netop i den niveaulinje, som ovenfor blev 
paavist at være den begrænsende for havets stand under Kregemyrbankens 
afsætning. 
Paavisningen af terrasseafheld med skarpt begrænsede evorsions- 
systemer er et topografisk træk af meget stor betydning, idet man ved 
at føre fænomenet tilbage til de genetiske forhold er istand til at indføre 
et relativt tidsbegreb endog paa mangfoldige steder, der ellers trodser 
ethvert saadant forsøg. Fuld klarhed over dette fænomen fik jeg først 
ved mine undersøgelser i Guldalen forrige Sommer, 1900. Siden har jeg 
prøvet det paa en række forskjellige steder og fundet, at resultaterne er 
over forventning gunstige. 
Sommeren 1895 havde jeg anledning til at se endel littoraldannelser, 
som vistnok ogsaa nærmest er at henføre til det nu omhandlede niveau, 
i egnen om Jæderens Rev, saavel mod nord i retning af Bore som mod 
syd i retning af Orre og omkring dette sidstnævnte sted. Undersogelsen 
var imidlertid ikke særdeles indgaaende, og jeg besad dengang heller 
ikke de nødvendige forudsætninger til at studere og udnytte de detaljer, 
det i denne forbindelse kommer an paa, og da jeg ikke senere har havt 
anledning til at undersøge stedet, er derfor ovennævnte, noget usikre 
antagelse kun bygget paa mine mangelfulde optegnelser og paa den 
erindring, jeg endnu har om forholdene. 
Længere i syd, syd for Haaelven, anstillede jeg imidlertid sidste 
sommer, 1900, en mere indgaaende undersøgelse af de herhen hørende 
forhold. Fra Haaelven, forbi Obrestad fyr og gaard mod syd til hen- 
imod Grødeland kan man her følge en nær sammenhængende littoral- 
dannelse, strandvolde og terrasser. Disse trader paa denne strækning 
mange steder smukt frem, dog neppe nogen steds tydeligere end rundt 
den lille bugt med baadhavn mellem Obrestad fyr og Obrestad gaard. 
Lige ved baadhavnen har man en henimod tredive meter bred, recent 
sandstrand. Derpaå følger en forholdsvis vid, græsbevokset flade, svagt 
og jevnt stigende, som en egte strandfladedannelse af omkring halvandet 
hundrede meters bredde, hvis indre kant ligger omtrent 4 m. 6. h. Her- 
fra hæver sig derpaa den egentlige terrasse, hvis ydre afheld har en 
bredde paa omtrent 25 meter, hvilket ogsaa er bredden af selve terrasse- 
fladen. Denne var opdyrket og bevokset med frodig græsvekst; efter 
hvad der kunde sees i grøfter, maatte det senere dannede lag af torv 
