1903. No. 7. TAPES-NIVEAUET PAA JÆDEREN. 71 
Naar Arbo antager, at stenaldersfolket har søgt Jæderen særlig, fordi 
»Jæderen er det eneste sted hertillands, hvor flinten forekommer i naturen« 460, 
saa har denne forsker her bygget paa en ligefrem feilagtig grundvold, 
utilladelig selv fra archæologisk-anthropologisk synspunkt; thi Rygh of- 
fentliggjorde i 1874 en afhandling om »Forekomst af raa flint i Norge« #1, 
og her gjør Rygh den bemærkning, at man tidligere troede, at flintesager 
Norge og i det nordlige Sverige skulde være indført fra Danmark og 
 Skaane, men at denne opfatning forandredes efter 1861 fra archæologisk 
standpunkt, da man nemlig flere steder paa Jæderen fandt flinteverksteder. 
Desuden meddeltes ved samme leilighed endel oplysninger af Tellef 
Dahll om flintens forekomst, som foruden fra Jæderen ogsaa angives paa 
Karmøen og Jomfruland; især fremhæves paa Jæderen flint som en kon- 
stant bestanddel af grusmasserne i Haa og Klep helt fra overfladen til to 
— tre hundrede fods dybde. Det største flintestykke, nær Orre kirke, 
var ca. 12 tommer i diameter. Flintboller er der fundet i en afstand af 
1 mil fra seen og 700 f. o. h. i en ulaget morænemasse ved Mosvandet 
ved foden af Synesvarden*%, Senere er flint fundet paa adskillige andre 
steder af vor kyststrækning, og selv her inde i omegnen af Kristiania har 
det i de senere aar paa flere steder lykkedes mig at fremfinde flin- 
teknoller. 
Og det viser sig ogsaa i virkeligheden, at allerede forholdsvis tidlig 
har der været gjort ret mange fund af flinteredskaber langs en stor del 
af vor kyststrækning; her skal kun anføres nogle faa eksempler. Et af de 
mærkeligste er det store fund, som i 1824 blev gjort paa Grepstad, Søkelven, 
hvor der ca. en alen dybt i myrjord blev fundet atten forskjellige tilhugne 
stenredskaber, de fleste af flint465. Slebne flinteredskaber er fundet i 
Hemnæs4% og ved Bodo4%, Større interesse end de enkelte fund har 
dog de saakaldte flinteverksteder, der foruden fra Lister og Jæderen 46, 
ogsaa kjendes f. ex. fra Pilskog (Hareidlandet) #5? og muligens Husholmen 
(Szevtun) 468, samt det tidligere omtalte fra Narverød. Paa Jæderen har 
man saaledes flinteverksteder ved Grude (Klep)4%:40, paa Solestranden 4% 
og nær Tuvgaarden (Klep)*”? for kun at nævne nogle eksempler; og fra 
Lister kjendes lignende fra Næsheim og Haarknipmoen*”, 
Flinteverksteder findes ganske vist fra forskjellige afsnit af stenalderen, 
men tyder dog paa en mere fast bosættelse, og det ligger derfor nær for 
haanden i forbindelse med disse at se lidt nærmere paa de stenredskaber, 
vi hos os har fra det afsnit af stenalderen, hvorfra vi i skaldyngerne har 
nok et andet slags minder om en mere fast bosiddende befolkning. I vort 
universitets oldsamling findes nogle faa, helt uslebne flinteredskaber, der 
fuldstændig ligner de smaa, trekantede økser eller meisler, som er saa 
