78 P. A. ØYEN. M.-N. Kl. 
tilhørende det nu fra vore nabolande udhævede niveau, saa skriver dette 
sig dels derfra, at de forskjellige horizonter inden dette afsnit af vort lands 
geologiske historie ikke har været skilt skarpt ud fra hinanden, og dels 
derfra, at begrebet »postglacial« har været opfattet paa forskjellig maade. 
Kjerulf angav f. ex. »postglaciale« niveauer i høiden 75 og 176 m. o. h.5%, 
Blytt taler om »hele den postglaciale stigning« paa en saadan maade, 
at dermed vistnok er forbundet et endnu videre begreb, nemlig hele det 
tidsrum, som ligger efter afsmeltningen af den sidste indlandsis i den syd- 
lige del af vort land, og det er i anførselstegn, Blytt sætter »postglacial« 
(ordet taget iG. de Geer’s mening)**. Hansen forbinder med begrebet 
»postglacial« tiden efter den »deuteroglaciale-epiglaciale« periode*4, Vogt 
satte »det postglaciale stadium« ved 80 m. 0. h. med en temperatur som den 
i det nordlige Norge nuværende®#, Brøgger setter »grensen mellem den 
senglaciale tids afslutning og begyndelsen af den karakteristisk postglaciale 
tid i Kristianiafeltet ved en stigning af ca. 50—60°/o af den samlede 
stigning — nærmere kan vi for tiden ikke komme denne bestemmelse 4%. 
Som man ser, oprulles her et meget heterogent billede. 
At vort land forud for Tapes-niveauets depression har ligget høiere 
end nu, antages af Blytt som en mulighed5#. Hansen’s og Brøgger's 
opfatning af forholdet er fremstillet i det foregaaende. Og det er »möjligt«, 
at Bohuslän »icke blifvit så mycket höjd, att den kommit öfver hafsytan«4°, 
Men længere syd er det ikke blot over det nuværende havniveau, man 
finder torvdannelser og gamle flodleier begravet under Tapes-tidens marine 
afleiringer. Man kjender f. ex. fra Vendsyssel torvlag lavere end det 
nuværende havniveau, som antyder, at landet her engang efter den sen- 
glaciale hævning maa have ligget mindst 2 m. høiere end nu?*%, og fra Sejrø 
haves ogsaa beretninger om torvlag paa havbunden®#?. De gamle flod- 
dale, som f. ex. Odense aa's rende, hvis dyb paa sine steder overstiger 
11,3 m.2%, og Nivaa, hvis submarine leie antyder, at landet maa have 
ligget mindst 7,5 m. høiere end nu, er paa sin side ogsaa tydelige 
beviser. Hvad her direkte er iagttaget, giver overalt minimumsværdier, 
og det er paa anden maade ved fund af submarine littoralbanker gjort 
sandsynligt, at ialfald dele af den danske kyst muligens har ligget ca. 20 m. 
høiere end nu?%, og i Holland, Schleswig samt det sydbaltiske omraade 
viser submarine torvlag og floddale, at disse egne engang i postglacial tid 
har ligget mindst 30 m. høiere end nu 1, 
Vender vi os til Jæderen, saa viser kystkartet en høist eiendommelig 
submarin konfiguration. Langs Jæderens kyst løber nemlig en udpræget 
rand, der fra ganske grundt vand ved land gaar ned til 5—8 m. og over- 
stiger ikke 10 m. dyb; derefter tiltager dybden forholdsvis raskt. Mellem 
