80 P. A. ØYEN. M.-N. Ki. 
Jeg har ved en tidligere leilighed?% leveret en oversigt over de vigtigste 
herhen hørende fund og henviser derfor til denne, idet blot skal tilføies, 
at der sommeren 1899 ikke langt fra Skogadalsbøen i et myrhul fandtes 
et stort furutræ, ca. 30 fod langt og ved roden 70 cm. i diameter, i en 
høide af ca. 3800 f. 0. h. med kun dvergbirk som nuværende trævege- 
tation”, 
Berettigelsen af Blytt’s subboreale og subatlantiske periode har været 
sterkt angrebet. Endskjont vistnok forholdet her endnu ikke kan betragtes 
som helt udredet, synes dog imidlertid fra et plantegeografisk synspunkt 
berettigelsen af at opstille en subboreal og en subatlantisk artgruppe at 
gjøre sig mere og mere gjeldende®™™. Sernander?® og Hedström?? 
synes f. ex. heller ikke at kunne paa en naturlig maade forklare sine iagt- 
tagelser uden ved at antage almindelige klimaforandringer overensstem- 
mende med disse to af Blytt angivne klimatgrupper. Disse to grupper 
skulde saaledes begge tilhøre Littorina-tidens negative facies?", 
I subboreal og subatlantisk tid tør man vistnok gaa ud fra, at saavel 
bøk som gran har trængt seierrige frem®®, efter at de sandsynligvis begge 
var indvandret under den atlantiske periode?"6 5%. Blytt syntes, især 
for den sidstes vedkommende, tilbøielig til at sætte indvandringstiden noget 
tidligere, boreal58; men undersøgelsen og diskussionen af disse to træsor- 
ters indvandringsveie og indvandringstid har dog anvist dem plads i det 
store og hele taget efter eken,>79 0901 081. 582.) D88- DEL 
Men det er ikke blot i plantegeografisk henseende, man bliver nødt 
til at antage en saadan klimatveksling i den tid, der falder efter Tapes- 
tiden. Ved at studere vore heifjeldsegnes bræafleiringer har det lykkedes 
mig direkte at paavise, at en saadan klimatveksling maa have fundet sted. 
Da det er min hensigt at redegjøre for disse forhold i et specielt arbeide, 
skal jeg her kun nævne, at det sidste sommer, 1902, lykkedes mig at 
paavise, at der i Jotunheimen efter det store brædækkes afsmeltning maa 
gjennem et særdeles langt tidsrum have hersket et forholdsvis mildt klima 
med liden bræstand, hvorefter bræerne igjen har gaaet langt frem, og at 
denne brævariation er af en ganske anden orden end den sekulær-periodiske, 
som man nu har anledning til at studere. Og da faunaen ved vor kyst 
viser, at der efter den sidste nedisning kun har indtruffet en eneste periode 
med et udpræget, meget mildere klima end nutidens, følger deraf direkte, 
at de herhen hørende faunistiske og glaciologiske fænomener maa være 
samtidige, eller med andre ord, at Tapes-niveauets faunistiske forhold kan 
paavises at have sin klimatologiske ekvivalent i vort høifjelds glaciolo- 
giske. 
