1903. No. 7. TAPES-NIVEAUET PAA JÆDEREN. 85 
at Europa da gjennemstreifedes af et asiatisk folkeslag med karakteristisk 
mongolske trækfls, 
Desuden møder vi ved denne tid en helt ny art af mindesmærker, 
helleristningerne. Rigtignok antog Arnesen disse som tilhørende sten- 
alderen5!, og Holmberg antog dem for at tilhøre jernalderen 6; men 
den almindelige opfatning synes nu at være den, at de skriver sig fra 
broncealderen 621-622.623.624, 
Af det forhold, at de smaalenske helleristninger ikke fandtes i lavere 
niveau end 70—75 f. o. h. og desuden optraadte i størst mængde netop 
i dette niveau, trak Rygh i sin tid den slutning, at havet paa den tid, 
disse indhuggedes, havde staaet henimod 22 m. høiere en nu®; paa ven 
Bru ved Stavanger fandtes derimod helleristninger i en høide af 3,8—4,4 
m. 0. h.%%6, og heraf sluttede Rygh videre, at Smaalenene havde hævet 
sig sterkere siden helleristningernes tid end det vestlige Norge. Den 
foregaaende udvikling har nu lært os, at vi ingen slutning om en ulige- 
formet hævning af jordskorpen kan gjøre af disse iagttagelser. Dette 
belyses end yderligere ved senere fund paa Jæderen. Helliesen beskrev 
nemlig helleristninger ved Meling (Hetland) saavel i høiderne 12 m. 
o. h.6 og 9 m. o. h.% som i heiderne 5 m. o. h.6 og 4 m. o. h.6, 
og ligeledes fandtes helleristning ved nedre Tasta i samme sogn, uden at 
høiden her er angivet6, ja der findes endog ved Revheim (Haaland) 
helleristninger i høiderne 18 og 23 m. o. h,®8, Heraf sees, at hellerist- 
ningerne, idetmindste paa Jæderen, ikke er knyttet til noget saa bestemt 
markeret niveau, at det er muligt deraf at slutte sig til havspeilets stand i 
hin periode. 
Og i Bohuslån findes faste oldtidslevninger fra broncealderen i det 
ytterste strandbelte kun nogle faa fod over havet®%#, og broncealderens 
grave paa Tjörn viser, at der landet ikke har steget noget siden den tid 6%; 
paa Orust findes ogsaa mange grave fra broncealderen tæt ved stranden 
umiddelbart over det nuværende havniveau®®, De Geer slutter derfor 
ogsaa, at den nuværende strandlinje har holdt sig i omtrent samme stilling 
i de vel 2000 aar, som er hengaaet siden broncealderens slutning 6, 
Brugen af jern gaar vistnok langt tilbage i tiden; thi man finder hen- 
tydet dertil allerede hos Homer®8 Og den germaniske stamme har 
vistnok været jernbrugende, saa længe man kan følge den; thi hos goterne 
var ogsaa jern samtidigt med folkets historie og erindringen om bronce 
næsten udslettet®®, Kvadene i den ældre Edda og gudesagnene i den 
yngre viser, at jern var almindelig kjendt og brugt; i Grimnismål omtales 
jernpustere under solhestenes bover, og i Völuspå omtales jernskoven; 
