MEDDELANDEN FRÄN STATENS SKOGSFORSOKSANSTALT. 



Om könsfördelningen hos tallen. 



Af Nils Sylvén. 



Om hon- och hanblommornas fördelning på individen och individet 

 af tallen, Pinus silvestris L., synas blott få och ofullständiga uppgifter 

 föreligga i den botaniska litteraturen. I det under utgifning varande, 

 sammanfattande arbetet Kirchner, Loew, Schröter: »Lebensgeschichte 

 der Blutenpflanzen Mitteleuropas» finnes, Bd. I, Lieferung 3 (Stuttgart 

 1905), sid. 198, härom blott följande korta meddelande: »Blommorna 

 äro sambyggare, dock lära stundom träd förekomma, hvilka blott bära 

 hanliga, och andra hvilka blott bära honliga blommor; ofta förekomma 

 träd, som blomma öfvervägande hanligt, och sådana som blomma öfver- 

 vägande honligt.» Om fertilitetsålderns inträde heter det förut: »Köns- 

 mognad inträder hos fritt stående träd redan under det i5:de året, i 

 bestånd inträder riklig fröproduktion först under 3o:de — 4o:de året, å 

 fuktig mark till och med först under 7o:de eller 8o:de året. » Det senare 

 citatet anföres efter M. Willkomm, »Forstliche Flora von Deutsch- 

 land und Österreich. 2. Aufl.» Leipzig 1887; samma uppgifter lämnas 

 dock redan af Th. Hartig i hans »Vollständige Naturgeschichte der 

 forstlichen Kulturpflanzen Deutschlands», Berlin 1851, sid. 54 . 



1 vårt land är det särskildt lapplandstallen, Pinus silvestris L. /? 

 lapponica (Fr.) Hn., hvars blomningsförhållanden varit föremål för under- 

 sökning. " Sommaren 1856 besökte M. W i chura Lule lappmark. Iden 

 reseskildring, han häröfver lämnar 2 , framhåller han 3 på tal om tallen och 

 den af hanblomningen framkallade, hos lapplandstallen så frappanta, 

 kranslika barrzonfördelningen, hurusom denna barrens »krans»-fördelning 

 saknas å yngre träd. Orsaken är den, att dessa antingen ännu ej blom- 



' Hartig omnämner här dessutom »eine funfjährige, platzweise Saatcultur, auf welcher 

 mehrere verpflanzte Stämmchen bereits reife Zapfen mit vollständig entwickeltem keim- 

 fähigem Samen trugen». — Jämväl Nördlingers uttalande i »Deutsche Forstbotanik», Bd. 

 II, Stuttgart 1876, sid. 370, må här anföras: »Man findet auf trockenwarmen Boden fiinfzelm- 

 jährige Stängchen (der Kiefer) welche bereits fruchtbare Samen enthaltende Zapfen trägen. 

 Im Bestande beginnt ein reichlicheres Samentragen erst mit dem 30. und 40. Jahr, unter 

 Umständen noch später.» 



2 »flora», Regensburg 1859, sid. 393. 



3 Sid. 410—41 1. 



Skogsvfbrdsfbreningens Tidskrift, iqoS. * 



