I 5 2 GUNNAR ANDERSSON. 



Hänsyn bör emellertid tagas ej blott till hufvudfloderna, ty af 

 minst lika stor vikt är, att det finnes ett rikt förgreningsnät af 

 mindre älfvar, floder, åar och bäckar. Att så också är fallet, fin- 

 ner man lätt vid studiet af en karta i någorlunda stor skala. Med 

 den stora skicklighet, som man i vårt land vunnit att för flottning 

 utbygga äfven mycket obetydliga vattendrag, kunna dessa tillgodo- 

 göras i så hög grad, att de längsta virkestransporterna efter häst i 

 skogen inskränkas till jämförelsevis korta afstånd; vanligen 3 å 5 

 km., endast mycket sällan öfver 10 km. 



Af intresse är ock att erfara, hvilka de längsta sträckor äro, 

 som timret i vårt land har att flottas. Jag har därför (å kartan i 

 1: 1 mill.) uppmätt några sådana afstånd med nedanstående resultat 

 (vattendragen äro ordnade efter längd) och anför därjämte de af 

 jägmästare J. H. Hultin meddelade uppgifterna för Dalälfven: 



Väster-Dalälfven från Öfre Fulusjön 540 km. 



Öster-Dalälfven från norska gränsen 500 » 



Vindelälfven från Gautsträsk 375 » 



Indalsälfven från Enafors (enl. mätn. å i:20oooo-karta) 363 » 



Angermanälfven från Kultsjön 360 » 



» » Blåsjön 320 » 



Kalix älf frän Kaalasjärvi 310 » 



Anmärkas bör dock, att talen (utom för Dalälfvarna och In- 

 dalsälfven) böra ökas med c:a 10 % på grund af de många krökar, 

 vattendragen göra; jfr sid. 149. 



Ett annat geografiskt förhållande, som har allra största bety- 

 delse för timmertransporten, må särskildt framhållas, nämligen att 

 älfvarna äro så talrika och ej förena sig till några få stora 

 hufvudfloder innan de nå hafvet. Vissa af våra större älfvar, så- 

 som Dalälfven m. fl., äro redan nu under den del af året, då flottningen 

 pågår, i sitt nedre lopp så öfverfyllda af flottgods, 1 att det är myc- 

 ket svårt att medhinna densamma inom behörig tid. Detta blir i sti- 

 gande grad fallet, i samma mån som skogsvården tillvaratager den stora 

 mängd vindfällen, skadadt virke, toppstockar och virke af små dimen- 

 sioner, hvilka hittills fått ligga kvar i skogen och ruttna. Hade 

 flodsystemen varit så beskaffade, att dessa ofantliga massor virke, 



1 I Dalälfvarna flottades sålunda exempelvis 1901, då mycket stora afverkningar 

 bedrefvos, 4.2 mill. stockar, 1.2 mill. stycken pappersved och 549000 kbm. kolved, 

 i Angermanälfven 1900— 1903 i medeltal c. 5.5 mill. klampar. 



