IÖO GUNNAR ANDERSSON. 



Flodernas vattenmängd, hvaraf flottningens gång väsentligen 

 beror, står ju i det intimaste samband med nederbördens stor- 

 lek. För det egentliga skogsområdet ha de af Statens meteorolo- 

 giska centralanstalt nu under flera årtionden bedrifna undersök- 

 ningarna lämnat ett material, som, visserligen i hög grad varie- 

 rande under olika år, dock gifver någon föreställning om den 

 nederbördsmängd, som där faller. I medeltal torde denna kunna 

 skattas till 350 — 600 mm. pr år. 



Den mest omfattande sammanställning, som mig veterligen är 

 gjord af nederbördsförhållandena inom det nordsvenska skogsom- 

 rådet, är Appelbergs i förut omtalade afhandling (sid. 1110. f). 

 Han har därjämte äfven bemödat sig att sammanställa observatio- 

 nerna så, att de skulle ge bästa möjliga föreställning om de olika 

 flodområdenas nederbörd. Några af de medeltal för årsnederbörden, 

 han erhållit ur siffror, mestadels för åren 1878 och 1881 — 1885, 

 må här anföras, för så vidt de hvila på ett någorlunda stort obser- 

 vationsmaterial. Detta har insamlats af Meteorologiska centralan- 

 stalten. 



Medeltal. Medeltal. 



Torne älf 344 mm. Ljungan 527 mm. 



Lule » 357 » Ljusnan 560 2 » 



Ume » 461 » Dalälfven 612 3 » 



Angermanälfven 447 » Klarälfven 666 » 



Indalsälfven 528 1 » 



Det lider ej något tvifvel, att ofvanstående tal ge en ytterst brist- 

 fällig bild af de nederbördsmängder, som falla inom det stora nord- 

 svenska skogslandets olika delar. Först och främst är Appelbergs 

 metod att uträkna blott rent aritmetiska medeltal, utan att taga 

 hänsyn till stationernas läge m. m., i och för sig ägnad att gifva 

 osäkra och tillfälliga värden, vidare är mätningen af snönederbörden 

 skäligen osäker och, hvad än värre är, läget af de stationer, från 



1 Medeltal af Appelbergs siffror för floden inom Västernorrlands (538) och 

 Jämtlands (519) län. Någon anledning att fördela nederbörden efter län finnes ju 

 knappast. 



- Här har medeltal tagits af siffrorna dels för Härjedalen (492), dels för en sta- 

 tion vid Voxnan (635) under några ganska regnrika år (1882 — 85), dels för nedre Ljus- 

 nan (553)- Medelsiffran torde, jämförd med de öfriga, vara väl hög. 



3 Detta tal efter A. Wallén, Régime hydrologique du Dalälf, Bull. of tlie Geol. 

 Instit. of Upsala, Vol. 8 (1906), n:o 1, sid. 24. Medeltalet af de af Appelberg an- 

 förda observationerna för Dalälfven blir 54S mm. 



