TIMMERTRANSPORTEN PÅ SVENSKA VATTENDRAG. 1 6 I 



hvilka observationerna härstamma, sådant, att den nederbörds- 

 rikaste delen af flodernas vattenområden, nämligen fjällen i väster, 

 i själfva verket ej bland dem finns representerad. 



Hvad ofvanstående siffror sålundage,är en ungefärlig föreställ- 

 ning om de minsta nederbördsmängder, som komma själfva 

 skogsregionen till del. Det är från denna, som drifkraften för 

 flottningen i flertalet bivatten samt i de halfstora och små älfvarna 

 stammar. För hufvudälfvarna ha vi emellertid ytterligare att på- 

 räkna en i dessa tal icke redovisad vattenkvantitet, hvilken till- 

 föres från fjällens högre delar, och om hvilken strax skall talas. 

 Afven om man antar det sannolika felet i ofvannämnda siffror 

 vara 10 ä 15 %", visa de dock, att nederbörden tilltager inom öfre 

 Sveriges vattenområden från norr mot söder, och detta i den betydande 

 grad, att inom ett land med så likformig geologisk och topografisk 

 byggnad och ej större skillnad i värmeförhållandena än norra Sverige 

 olikheterna måste anses utöfva ett mycket afsevärdt inflytande på 

 flottningens gång. 



Utjämnande till de nordligare flodområdenas fördel inverkar det 

 förhållandet, att de högsta och vidsträcktaste fjällen äro belägna 

 inom deras källområden. Vi skola nu tillse hvad som är bekant 

 angående nederbörden inom dessa. 



Dess värre har det i vårt land helt och hållet öfverlämnats 

 åt enskildt vetenskapligt initiativ att undersöka föreliggande från så 

 många äfven praktiska synpunkter viktiga fråga, och detta har 

 naturligen ej mäktat nöjaktigt utreda, huru stort fjällens tillskott 

 för flodernas vattenförseende i själfva verket är. Genom Axel 

 Hambergs undersökningar i Sarekfjällen ha vi emellertid fått veta, 

 att det rör sig om en mycket betydande nederbörd, åtminstone 

 inom de högre och västligare belägna fjällen. Såsom exempel må 

 anföras de af honom funna ungefärliga talen för tiden 1 sept. 1899 

 — 1 sept. iqoo: ' 



i Sarek 1 530 m. ö. h. c. 3000 mm. 



» » 1 050 » » » 900 » 



» Kvikkjokk 336 » » » 750 » 



1 Ymer 21 1901), sid. 253. — Dessa nederbördsmätningar äro visserligen enligt prof. 

 Hambergs egen uppfattning ej säkra, di det varit omöjligt tinna en tillfredsställande me- 

 tod att mäta vinternederbörden i högfjällen, men då de stämma dels med afrinningen 

 frän området, dels med de säkra mätningar af sommarnederbörden, som utförts, må de 

 här anföras för att gifva en föreställning om beloppens ungefärliga storlek. 



Sfcogsvtlrdsforeuingcns Tidskrift 1908. I 2 



