TIMMERTRANSPORTEN PÅ SVENSKA VATTENDRAG. 1 63 



medför', att det nordsvenska skogsområdet får en i för- 

 hållande till nederbördsmängden synnerligen kraftig vår- 

 flod. Det är också denna, som, med påpasslighet och omsorg be 

 gagnad, möjliggör flottningens första fas eller timrets förflyttande 

 från de små vattendragen ut i de större och ofta en ej obetydlig 

 våglängd i dessa. Häri ligger en af de viktigaste geografiska 

 möjligheterna till flottningen. Det synes mig därför, för när- 

 varande åtminstone, vara mindre riktigt att i likhet med Högbom 

 på fri hand göra några korrektioner beträffande afrinningskoeffici- 

 enten (han sätter den för skogs- och myrlandets älfvar till under 50 

 % , något som, om man jämför siffrorna för Lagan och Nissan, 

 svårligen kan vara riktigt), utan måste man invänta nya undersök- 

 ningar, hvilka äro desto angelägnare som det af allmänna grunder 

 är sannolikt, att afrinningsprocenten är abnormt stor. För hufvud- 

 älfvarna tillkommer därjämte, såsom han mycket riktigt påpekar, 

 att afrinningsprocenten ej får jämföras med skogslandets nederbörd 

 utan med hela flodområdets för närvarande skäligen okända. 



För flottningen är emellertid af vikt att utforska ej blott 

 huru mycket vatten, som afrinner från landet, utan äfven det sätt, 

 på hvilket detta sker. Vi måste därför något beröra vattenmäng- 

 dens variationer, särskildt högvattnets, ty högvatten är flottnings- 

 vatten, äfven om en stor del af flottningen numera bedrifves vid 

 lägre vattenstånd. 



Den nederbörd, med hvars tillhjälp flottningens första fas åstad- 

 kommes i de stora älfvarna och hela flottningen i skogs- och kust- 

 landets vattendrag, är ovedersägligen i alldeles öfvervägande grad 

 vinternederbörden, som faller under tiden mellan oktober eller no- 

 vember och mars samt ackumuleras såsom snötäcke. Ehuru dessa 

 månader ingalunda äro årets på nederbörd rikaste, blir det dock, 

 tack vara dennas ackumulation under så lång tid, en betydande 

 vattenkvantitet, som af vårvärmen slappes lös i vårfloden 2 . Först 

 må därför denna behandlas, sedan den för flottningens lyckliga af- 

 slutning så synnerligen viktiga fjällfloden. 



Vårfloden inträffar vid islossningen, tidigast i senare delen af 



1 »Den tidigare våren framskrider ojämförligt mycket långsammare från söder till 

 norr än den egentliga sommaren, hvilken senare gör sitt inträde med stor hastighet.» 

 11. E. Hamberg, anf. st., sid. 1 10. 



- Enligt meddelande af personer, som ha stor erfarenhet i flottningsarbeten, 

 ge regniga och ljumma vårar en stor och jämn vårflod, medan solrika vårar äro 

 ogynnsamma. 



