172 GUNNAR ANDERSSON. 



hvilken mätningen skett, och huru långt ned med hänsyn till sjö- 

 storleken förf. gått. Det må nämligen icke förbises, att något 

 hundratal småsjöar, som reglera vattentilloppet till alla de otaliga 

 bäckar och små åar, hvilka bilda flodsystemet, kunna spela mycket 

 större roll från flottningssynpunkt än ett eller ett par mycket stora 

 bäcken, i all synnerhet när det gäller flottledens moderna reglerande 

 och utbyggande. Då emellertid Appelbergs siffror sannolikt äro 

 vunna efter en någorlunda likformig metod, torde desamma ha 

 något värde som jämförelsetal mellan de olika flodsystemen, ehuru 

 jag har svårt att förstå hans begränsning; om t. ex. »Angerman- 

 älfven (Malgomajsjön) » betyder, att endast nämnda sjö är medräk- 

 nad, eller om det är älfvens vattensystem från nämnda vatten, som 

 har att uppvisa den angifna sjöprocenten. 



Torne älf 4,0 % Öster Dalälfven 5,8 % 



Kalix älf 3,6 » Väster Dalälfven 3,4 » 



Lule älf 8,0 » Klarälfven 6,3 » 



Pite älf 6,7 » 



Skellefte älf 12,7 » Råne älf 3,4 » 



Ume älf 7,0 » Äby älf 4,13 » 



o 



Angermanälfven 7,4 » Byske älf 5,0 » 



»Indalsälfven (Storsjön)» 8,5 » Säfvarån 6,0 » 



Ljungan 7,3 » Öre älf 1,7 » 



Ljusnan 3,5 » Gide älf 4,3 » 



Dalälfven 5,8 » Forssavattnen 9,7 » 



I detta sammanhang må anföras ett par uppgifter angående 

 Dalälfven, som välvilligt genom jägmästare Hultin lämnats mig af 

 Dalälfvarnes flottningsförening. Västerdalälfven och dess (flottbara?) 

 bivatten hysa ej mindre än 208 sjöar med en sammanlagd yta af 

 270 kvkm. och Österdalälfven 233 sjöar med 143 kvkm. yta; Sil- 

 jan är 366,4 kvkm. Detta utgör c. 4,2 % af flodområdets areal. 



Det är uppenbart, att olikheter så stora, som ofvanstående 

 siffror antyda, måste spela en väsentlig roll för flottningen, men 

 någon möjlighet att i detalj uppvisa dessa olikheters inflytande för 

 de olika älfsystemen torde för närvarande knappast finnas. Härtill 

 fordras ingående studier af själfva flottningen, något som helt sä- 

 kert från både teoretisk och praktisk synpunkt skulle vara högeligen 

 lönande. 



En antydan i nu berörda riktning må emellertid lämnas. Ur 

 flottningsföreningarnas berättelser och priskuranter låta sig då och 

 då utplocka uppgifter angående priset för flottningen öfver de större 



