TIMMERTRANSPORTEN PÅ SVENSKA VATTENDRAG. 201 



Svenska sällskapet för antropologi och geografi framlade hufvudre 

 sultaten af denna uppsats, poängterade ingenjör R. Smedberg 1 med 

 mycken klarhet och skärpa den intressemotsats, som gör sig gällande 

 mellan de två stormakter, som ha behof af de nordsvenska vatten- 

 dragen, nämligen trävaru- och kraftindustrien. Den förra skyr, den 

 senare älskar våra vattenfall, den förra spränger bort och rensar upp 

 våra forsar och fall, den senare uppdelar flodsystemen i ett antal 

 trappor. Hvad än värre är, den förra vill förbruka det hopsparade 

 vattnet såsom en kraftig, starkt transporterande flod, den senare vill 

 fördela det rundt året såsom jämn medelvattenström. 



I vissa afseenden såsom beträffande dammbyggnader m. m. gå 

 dock helt säkert intressena i samma riktning, och framtidens flott 

 ningsteknik torde helt visst kunna genomföra flottningen med vida 

 mindre vattenkvantiteter än som nu åtgå. Exempelvis må nämnas, 

 att det enligt flottningsingenjör J. A. Melkersons meddelande vid 

 en väl konstruerad ränna ej erfordras mera än 2 — 3 kbm. vatten 

 pr sek., äfven för en mycket omfattande flottning. Således en 

 ringa bråkdel åtminstone af de större älfvarnas vatten; jfr sid. 167. 



Här möta emellertid nya frågor, nya synpunkter, en ny, mera in- 

 gripande behandling af naturen än någonsin förr; nya kulturgeogra- 

 fiska problem hägra redan vid horisonten. 



Mellersta Norrlands flottningsföreningar. 



I det ofvan (sid. 185) citerade kommittébetänkandet upptagas i tabellen sid. 260 fnr Jämtland 

 01 h Medelpad talrika flottningsföreningar, benämnda efter de vattendrag de trafikera. Af dessa tillhöra 

 [ndalsalfven: Jerqvitlebäcken, Oxsjnån, Dammän, Nästån, Hjärpestrummen. Medskogsån, Mörlsjöän, 

 Ecklingsån, Fyran, Halån, Löfåsän, Gerilån, Dieerbäcken och Settån, Gerån, Öfre Storån, sännån. Singe- 

 ln, Hofvermoån, Örån. Egen mynning har Sättnaån (Selångerån). Om Röringvattnen, Endalsbäcken, 

 Bryggtjärnsån, Räcksjöån och Slagsån känner jag intet. Alla öfriga i tabellen uppräknade tillhöra Ljung- 

 ans vattensystem. 



De under Ångermanland (sid. 21^4 — 269) upptagna höra alla till Ångermanälfvens vattenområde 

 utom Helgum-Gådeån. Inviksån med Akersjöån, Utanskogsån. Vamsjö Dockstafjärden, Moälfven 

 Nätraälfven, Löfsjön, hvilka ha egna itppl l >/>/> i hafvet. Till Moälfven hör troligen Landsjöån. < tm 

 Högnäsån. Vallsjöbäcken, Näskeån, Brocksjöbäeken. Forsän och Morsan känner jag intet. Kopierings- 

 kostnaderna för dessa vatten (581 118 kr.) äro fr.indragna från redovisade summan vid beräknande af 

 kostnaden enligt utslagen för Ångermanälfvens reglering. 



I ifrågavarande tabell finnas en mängd fel med hänsyn till namnens stafning m ni . hvilkel göl 

 det dubbelt svårt att identifiera dem. 



VnuT 1907, sid. 446. 



