MODERN FORM AF SKOGSSKÖFUNG. 303 



Angående i denna längd upptagna procenttal för utgående ståndskogs- 

 ersättningar i följd af laga skiften är att anmärka, att detsamma i ej ringa 

 mån bör nedsättas för att utgöra rätta procenttalet mellan hvarje bys eller 

 hemmans hela skogstillgång och utgående ståndskogslikvid, emedan värdet 

 af den ej upptummade skogen icke inräknats i byarnas och hemmanens 

 hela skogsvärde. 



För Gellivare skifteslag, där den ej upptummade skogen intogs, och 

 hvaröfver vedlikvid uppgjordes, utgjorde vedskogens värde 33 % af den 

 upptummade skogens värde. 



Förestående uppgifters riktighet intygas: 



Luleå i Norrbottens läns landtmäterikontor den 16 mars 1908. 

 e. f. H. K. Brändström. 



Sammanfattar man ofvanstående uppgifter för samtliga socknar, så finner 

 man, att ståndskogslikviderna belöpt sig till endast 9,7 y o af den upptummmade 

 ståndskogens värde vid laga skiften och i det närmaste 7,5 % vid hemmans- 

 klyfningar. Härjämte är att ihågkomma, förutom hvad under sifferuppgif- 

 terna här ofvan anmärkts om sänkning af de angifna procenttalen för er- 

 hållande af fullt rätta, att uttagande af ståndskogslikvid icke är någon 

 periodvis återkommande skogsafverkning, utan sker detsamma endast en gång 

 i sammanhang med laga skiftesförrättningar samt därefter — dock icke alltid 

 — vid möjligen förekommande hemmansklyfningar, samt att pä grund af i 

 lag stadgadt skogsafverkningsförbud under pågående skiftesförrättning, hvilken 

 i de flesta fall, innan någon likvidskog kan uttagas, tager flera år i anspråk, 

 skogen under denna tid måste sparas och sålunda tål vid att hårdare an- 

 litas i och för skogslikviden, för den händelse så skulle blifva nödvändigt. 

 Det är alltså, som af ofvanstående med tydlighet framgår, endast en obetyd- 

 lig del af skogstillgången vid skiftesförrättningar, hvilken utgått som likvid, 

 hvarföre någon fara för skogens framtida bestånd ingalunda blifvit en följd 

 af ståndskogslikviderna, än mindre något befogadt tal om vådliga afverk- 

 ningar, skogssköflingar m. m. kan ifrågakomma. 



I sammanhang härmed torde vara lämpligt omnämna ett skifteslag, där 

 det är oss bekant, att författaren själf kommit till ett helt annat resultat be- 

 träffande skogslikvidernas fördärfbringande följder, än hvad han i sin artikel 

 sökt göra gällande. Det är Padjerims by af Jokkmokks socken. Af upp- 

 gifterna här ofvan framgår, att vid i anledning af laga skiftet företagen vär- 

 dering af ståndskogen, denna hade ett värde af 210,359 kronor, samt att i 

 likvid utgick skog till ett värde af 16,288 kronor. Skiftesförrättningen af- 

 slutades år 1898, och under därpå följande år uttogs likvidskogen. För 

 helt kort tid sedan har nu författaren själf lämnat intyg på, att från tvenne 

 hemman, omfattande ungefär halfva skatten af nämnda skifteslag, samt ett där- 

 intill gränsande mindre hemman, hvilka jordegendomar efter skiftets afslutande 

 kommit under en ägare, kan med iakttagande af en rationell skogsvårds alla 

 fordringar genom extra stämpling uttagas ej mindre än 15,000 träd. 



Beräknadt för Padjerim ensamt, ställa sig förhållandena sålunda, trots 

 för ej lång tid sedan uttagen skogslikvid af i rundt tal 16,300 kronors värde 

 och därefter verkställda ordinarie utstämplingar, synnerligen gynnsamma, i 

 det innevarande år en extra utstämpling anses kunna äga rum af omkring 

 10,000 träd på ungefär halfva området. Det synes alltså hafva varit ett 



