VIRKESAFKAS1 NINGENS TILLGODOGÖRANDE I SÖDRA SVERIGES SKOGAR. 33g 



sida möjliggjort ett användande af detta klenare virke och till betyd- 

 ligt högre pris än som kan erhållas, då virket kolas. Den lämnar också 

 tillfälle att använda en del af skogens klenare virke samt stubbar och 

 affall vid fabrikernas kaloriferer. Likaså har tillfället att i form af props 

 afyttra gallringsvirke bidragit till skogshushållningens höjande, speciellt 

 i trakter, där afsättning af kol saknas. Då det här i landet så ofta ta- 

 lats om, huru pappersindustrien i förening med propsafverkningen skulle 

 ruinera våra skogar, kan det från skogsvårdssynpunkt ej nog kraftigt 

 framhållas, att det är just pappersindustrien och möjligheten att afsätta 

 pitprops och klenare skogsprodukter som för stora delar af vårt land 

 möjliggjort en intensiv skogshushållning. Under det att skogsförvaltaren 

 förr endast hade att beräkna, hvilka dimensioner han lämpligast borde 

 uttaga å timret, då allt det andra måste gå till ved eller kol, måste han 

 nu taga hänsyn till äfven andra faktorer. Han har nu för erhållande af 

 största möjliga behållning af skogsbruket att räkna med ej blott timmer 

 och kol utan äfven med en hel del andra sortiment. Där gynnsamma kon- 

 junkturer finnas, kan, tack vare förut nämnda förädlande verk, virket i 

 skogen upparbetas på många sätt allt efter å de olika sortimenten rå- 

 dande pris. Hufvudsaken vid all afverkning är att allt virke apteras 

 till de sortiment och de dimensioner, som för tillfället lämna största möj- 

 liga nettobehållning. Det är således helt enkelt en räknefråga för hvarje 

 skog, ja för hvarje hygge. A ena sidan står det för tillfället gällande 

 priset på varan och å andra sidan afverknings- och transportkostnaden. 

 Man kan icke uppställa någon bestämd skala för dessa pris, men för när- 

 varande ställa sig prisen på våra förnämsta virkessortiment inom större 

 delen af södra och mellersta landet så, att ordningen dem emellan blir: 

 timmer, pappersved, props och i sista rummet ved och kol. För hvarje 

 särskild skog tillkommer sedan pä grund af lokala förhållanden en och 

 annan olikhet i apteringssätt. Så kan t. ex. från en skog, som ligger 

 nära järnväg, med fördel afsättas virke för järnvägens behof, såsom slip- 

 rar m.m., tändsticksvirke i närheten af tändsticksfabrik o. d. 



Det är visserligen af vikt för skogsägaren att han apterar sitt virke 

 på rätt sätt, så att han erhåller den största afkastningen af skogen och 

 icke t. ex. kölar virke, h varför han fått ioo % mera, om han användt 

 det till något annat, t. ex. pappersved, men det är icke blott från skogs- 

 ägarens synpunkt sedt som det är af vikt att på bästa sätt tillvarataga 

 skogsprodukterna, utan äfven från nationalekonomisk synpunkt är det af 

 största betydelse att virkesapteringen i våra skogar sker på sådant sätt 

 att virket blir i största möjliga mån lämpligt att användas för träföräd- 

 ling och export. Med andra ord: virket skall apteras så, att det kan 

 föra guld in i landet så att icke som så ofta sker gagnvirke användes 



