OM EF.HOFVET AF EN UNGSKOGSLAG. 371 



önskvärda resultat inom en nära belägen framtid. Hemmansägaren är 

 gifvetvis ej mindre klok än folk i allmänhet, och de skogsvårdsarbeten, 

 som påkallas af för den extensive skogsvårdaren lätt förklarliga skäl, är 

 det sålunda lätt att åstadkomma med en jämförelsevis ytlig undervisning. 

 Men många behöfliga skogsvårdsarbeten äro ju af sådan beskaffenhet, 

 att de ej kunna i en hast grundligen motiveras med för en hvar påtag- 

 liga skäl. Man får ej heller förvåna sig öfver, att en åldrig hemmans- 

 ägare betviflar en för honom helt ny och mot bestående förhållanden 

 stridande uppgift, som lämnas af en kringflackande skogstjänare. Det 

 är ju främst genom ungdomen — genom det nu uppväxande släktet — 

 som verkligt resultat kan vinnas på upplysningens väg och detta önsk- 

 värda resultat kan sålunda ej visa sig förrän bortemot en half mans- 

 ålder härefter, om vi inom 10 år kunde erhålla ett effektivt skogsupp- 

 lysningsväsende. Våra skogsvärden och behofvet af skogsvård hafva 

 ökats så hastigt, att utvecklingen af upplysningen om skogsvård bland 

 skogsägarna blifvit betänkligt efter. 



Det andra skälet till misshushållningen med skogen: en skogsägares 

 ekonomiska svårigheter, föreligger förvisso ofta. Detta hinder för skogs- 

 vård kunde emellertid till vissa delar afhjälpas, om en skogsägare kunde 

 möt låg ränta erhålla lån å den skog, som i statsekonomiskt intresse 

 bör skyddas för afverkning. Den begäran är således enligt min mening 

 billig, som gör anspråk på, att staten, som kan skaffa penningar till bil- 

 ligaste pris, föranstaltar om, att ifrågavarande lån stå att få. Ett verk- 

 samt skydd för den skog, som bör skyddas, kan likväl ej ernås pä detta 

 sätt. Det finnes ju hos enhvar en helt naturlig benägenhet att sätta sig 

 i skuld så litet som möjligt. Då dessutom en grundlig kunskap om för- 

 delen af att upptaga sådana lån på många håll saknas, blir anslutningen 

 till denna lånerörelse säkerligen liten. Först i en aflägsen tid har man 

 sålunda att förvänta någon större efterfrågan å dessa lån. Detta utgör 

 ju emellertid intet skäl för något som helst uppskof med anordnandet 

 af denna lånerörelse. 



Det tredje skälet till misshushållningen med skog — den ofta for- 

 därfliga skogsegendomshandeln — föreligger tyvärr ej sällan. Denna 

 skogsegendomshandel gynnas alldeles särskildt af nuvarande dåliga tider 

 för jordbrukaren. Det större jordbruket lönar sig mångenstädes ej. Inägo- 

 jorden får sålunda oansenligt värde. I Värmland är det t. o. m. på 

 vissa håll så illa ställdt, att en större jordegendom utan skog ej är värd 

 ens så mycket som brandförsäkringsvärdet för husen. Det egentliga vär- 

 det ligger sålunda i skogen på en större egendom. Detta vet jordäga- 

 ren, ty hans virkesförsäljningar hafva gifvit honom hufvudpartcn af hans 

 lefvebröd. Det föga gifvande jordbruket har han emellertid lagt ned 



