OM BEHOFVET AK EN UNGSKOGSLAG. 375 



fullt exakt fastslå hvad som är olagligt. Dess mest framträdande fel är 

 den mängd af tvångsutsyningar af undermåligt virke den påkallar. I de 

 trakter, där det är möjligt att sköta skogen i egentlig mening, blir an- 

 talet tvångsutsyningar helt naturligt alldeles särskildt stort. Bestånds- 

 vården fordrar ju måttliga afverkningar såväl i den unga som medelålders 

 skogen, d. v. s. afverkningar äfven af de minsta och de smärre virkes- 

 dimensionerna. Beståndsvården är ju den intensiva skogsskötselns a och 

 o, således i största måtto eftersträfvansvärd, och det kan ju ej vara väl- 

 betänkt att lägga tvångsutsyning på de afverkningar, som äro värda den 

 största uppmuntran. Där intensiv skogsskötsel kan bedrifvas är således 

 en dimensionslag icke lämplig. 



Mig synes det alltså, som vore en ungskogslag den rätta för hem- 

 mansskogarna inom områdena för en god virkesafsättning. Den har ej 

 med gammalt oväxtligt småvirke att skaffa, utan den åsyftar endast den 

 verkligt lifskraftiga skogen. 



Domänstyrelsen har i skrifvelse till K. M:t den 18 febr. 1895 i sam- 

 band med kritik öfver en ifrågasatt dimensionslag i Västernorrlands län ut- 

 talat sig för en ungskogslag och 1896 års skogskommitté, som förberedde 

 vår återväxtlag, sade sig på tal om detta domänstyrelsens uttalande vara 

 principiellt för en sådan lag, ehuruväl den hyste betänkligheter mot vissa 

 grenar af en eventuell sådan lags tillämpning. 



I fråga om en eventuell ungskogslags lydelse har jag ej nu att fram 

 lägga något definitivt förslag. Då man emellertid oftast möter det skälet 

 mot en ungskogslag, att det är omöjligt att gifva den praktiskt tillämp- 

 liga former, ser jag mig ej kunna undgå att angifva min uppfattning 

 om sådan lags hufvudsakliga sammansättning. 



De främsta frågor, som härvid framträda, äro: 



Hvad menas med nöjaktigt räntebärande ungskog? 



Huru mycket får lagenligt a f verkas i sådan skog? 



Huru skall tillsynen öfver lagens efter le fnad ordnas? 



Hvilka påföljder böra vara förenade med lag stridig af verkning? 



Med nöjaktig ränta i ifrågavarande sammanhang menar jag den 

 ränta, /ivartill lån mot säkerhet i ifrågavarande skogar kunna tillhanda- 

 hållas af staten. Det är ju förenligt med statens eget ekonomiska in- 

 tresse att anskaffa medel till denna lånerörelse, och när sådan lånerörelse 

 inrättats, är den skog att anse såsom räntebärande, som lämnar nyss- 

 nämnda eller högre ränta. Jag förutsätter, att staten ej behöfver sätta 

 denna låneränta högre än till ^\ z %. 



Begreppet ungskog vill jag definiera på så sätt, att därmed menas 

 bestånd, som till hufvudsakliga delar äro sammansatta af träd under 

 viss ålder. Ett önskemål är visserligen, att åldersgränsen för lagens 



