OM BEHOFVET AF EN UKGSKOGS1 IG. 381 



äfven betydligt med penningar att tagas ur den enskildes fickor. Härigenom 

 blifver skogsvården i stort sedt fördyrad. 



Jag är fullkomligt öfvertygad, att en mera rationell vård af Sveriges 

 enskilda skogar kan uppnås genom att på den skogsvänliga opinion, som 

 nu råder, grunda enkla folkupplysningsanstalter, hvilka med fast utgång från 

 svenska allmogens växande intresse för skogsvård skulle lämna praktisk under- 

 visning rörande skogens mest ekonomiska vård. 



Speciellt verkar påvisandet af de ekonomiskt lifgifvande kraftiga gall- 

 ringarnas förmåga att lämna en god afkastning och öka den kvarvarande 

 skogens räntabilitet höjande på skogsvårdsintresset och kärleken till skogen. 



I stället för till juridiska spörsmåls lösande kunde skogsvårdsmedlem 

 finna användning i skogsundervisningens tjänst. 



Äfven förslaget att inrätta en hypoteksbank förefaller ändamålsenligt om 

 ock ytterst svårt att realisera. Fördelen med dessa båda utvägar att bereda 

 ungskogen skydd är, att det afsedda målet nås med full frihet från det näi 

 träng, skogsproduktionen genom den föreslagna lagen skulle påläggas. 



Länsjägmästare Arvid Nilsson: Jägmästaren Anderssons invändningar 

 mot min tanke på införandet af en ungskogslag anser jag icke vara af så 

 stor betydelse. Det tvång till skogshushållning, som följer af en ungskogs- 

 lag af det slag, jag ifrågasätter skall införas, är ju icke något ekonomiskt 

 tvång i vanlig mening utan ett tvång till att taga hänsyn till den ekonomiska 

 tillväxten, alltså fruktbringande och af ekonomisk betydelse äfven för skogs- 

 ägaren. 



De fall, då detta tvång på grund af en markägares dåliga ekonomi 

 blir tyngande, kunna väl ej påräkna så stor hänsyn, då det satts ifråga, att 

 hvarje skogsägare skall hafva rätt att mot lägsta ränta belåna väsentlig del 

 af det kvarhållna virkeskapitalets värde. Detta tvång bör enligt min mening 

 i stället vara af intresse för hvarje skogsägare med rent uppsåt till skogs- 

 vård. Jag kan nämligen icke finna, att en dylik lag skulle på något sätt 

 störande ingripa i en ordnad skogshushållning. Om en skogsägare, genom 

 i praktiken åtlydda, med tillväxtkraftigt skogskapital hushållande, afverknings- 

 beräkningar eller hushållningsplaner eller eljest endast genom från ekono- 

 misk skogsvårdssynpunkt ordnade afverkningar visar, att han verkligen bju- 

 der till att vårda skogen, så är ju skogsvårdsstyrelsen och länsjägmästaren 

 hans främsta bundsförvanter. 



Jägmästare Andersson sade, att tiden icke är mogen för en ungskogslag. 

 För min del anser jag, att tiden är mer än väl mogen för ett ingripande i 

 detta hänseende. Huruvida en ungskogslag är det enda rätta eller det bästa 

 är ju något, som vi icke kunna afgöra, men hvad jag känner mig öfver- 

 tygad om är, att ett ingripande verkligen är af behofvet påkalladt. Jag har 

 under senare åren haft tillfälle att följa afverkningen i stort sedt inom ett 

 helt län, och min erfarenhet från denna tid har tillfullo klargjort för mig 

 behofvet af en ungskogslag. Jag ber att för dem, som göra invändningar 

 mot denna sträfvan efter en lagstiftning till skydd för ungskogen, få påpeka, 

 att det gängse afverkningssättet inom vidsträckta delar af de trakter, jag 

 känner, är dimensionsblädning till 6'X3". Vi nödgas åse, huru tusentals 

 tunnland skogsmark, den ena skogsegendomen efter den andra, beröfvas sitt 

 lifskraftiga skogskapital genom en afverkningsmetod, om hvilken hvarje skogs 

 man vet, att den ur alla synpunkter, äfven ur enskild ekonomisk synpunkt, är 



