390 KARL STARBÄCK. 



skogsundervisning. Ofver hälften af Sveriges fastmarksareal upptages 

 af skogsmark. Uti intet annat land i Europa med undantag af Finland 

 utgör skogsmarkens areal så stor del af hela landet. 



Öfver det värde, som dessa stora skogsvidder representera, finnas 

 ej några tillfredsställande utredningar. De af beskattningsmyndigheterna 

 angifna taxeringsvärdena gifva ej tillförlitlig ledning för bedömande af 

 denna fråga. Dels hänföra sig de jordbruksfastighet påförda värdena 

 till såväl skog som odlad mark, dels är det ett kändt förhållande, att 

 taxeringsvärdena å egendomar — särskildt statens — i våra skogrikaste 

 landsändar äro alltför låga. Söker man värdet af Sveriges skogar, är 

 det ej heller tillfyllest att endast göra en beräkning af den årliga af- 

 komsten och därefter kapitalisera denna afkastning efter någon räntefot, 

 angående hvars storlek åsikterna för öfrigt divergera högst väsentligt 

 alltefter vederbörandes olika uppfattning och fordringar. Skogarna i 

 stora delar af Sverige hafva nämligen ett värde, som ej låter mäta sig 

 genom några som helst ränteberäkningar. Utan skog vore stora delar 

 af vårt land obeboeliga; skogen utgör i dessa trakter grundvalen för all 

 kultur. 



Om sålunda en undersökning af den roll, som skogarna spela i 

 vårt ekonomiska lif, ej kan gifva ett exakt uttryck för deras allmänna 

 betydelse för landet, så erbjuder dock en sådan undersökning mycket 

 af intresse och ådagalägger, att våra skogar, betraktade enbart som 

 värdeföremål, hafva berättigade kraf på omvårdnad af ett folk, som är 

 medvetet om, hvad dess egen fördel kräfver, och har känsla af ansvar 

 för sitt lands framtid. 



Äfven för en undersökning om skogens rent ekonomiska betydelse 

 för landet saknas ett tillförlitligt och fullt uttömmande material. 



En synnerligen viktig faktor för bedömande af denna är undersök- 

 ningen af landets egen virkesförbrukning. En sådan stöter med det 

 statistiska material, som stått till buds på mycket stora svårigheter och 

 de siffror kommitterade kommit till göra endast anspråk på approxima- 

 tiv giltighet, men torde dock vara af ett ej ringa värde för det ofvan 

 angifna ändamålet. 



På i betänkandet anförda grunder hafva de sakkunniga ansett sig 

 böra beräkna den totala årsförbrukningen till husbehof år 1904 till i rundt 

 tal 21 millioner kbm. En beräkning af denna förbruknings antagliga tillväxt 

 synes gifva till resultat en absolut ökning i virkeskonsumtionen för när- 

 maste året af i rundt tal 155,000 kbm., motsvarande årsproduktionen 

 från en areal af något mer än 103,000 hektar produktiv skogsmark med 

 en årlig tillväxt af 1,5 kbm. pr hektar. 



I utjämnandet af landets handelsbalans deltaga de träförbrukande 



